Title: 5
Author: ondrusova
Last saved by: sulik
Company: MF-SR

7.1.  Základný rámec pre tvorbu rozpočtu verejnej správy

1. Rozpočet verejnej správy

Rozpočet verejnej správy je strednodobý ekonomický nástroj finančnej politiky štátu, ktorý vychádza z princípu viacročného rozpočtovania. Cieľom viacročného rozpočtovania ako procesu, ktorý spája výdavky s politickými prioritami vlády v rámci tvrdých rozpočtových obmedzení, je posilnenie prepojenia strednodobého fiškálneho rámca s ročným rozpočtom, zvýšenie úrovne riadenia, disciplíny a kontroly verejných výdavkov. 

Rozpočet verejnej správy sa zostavuje za štátny rozpočet a rozpočty ostatných subjektov verejnej správy na obdobie najmenej troch rozpočtových rokov. Na účely Konvergenčného programu bude ministerstvo financií zostavovať dlhodobý výhľad so zameraním na výdavky citlivé na demografický vývoj (školstvo, zdravotníctvo, sociálna oblasť, s dôrazom na výdavky dôchodkového zabezpečenia). Rozpočet verejnej správy sa predkladá na schválenie vláde. Vláda predkladá Národnej rade SR vládny návrh zákona o štátnom rozpočte na príslušný rozpočtový rok na schválenie a na informáciu rozpočet verejnej správy. 

1.1. Zásady viacročného rozpočtu verejnej správy

Rozpočet verejnej správy sa zostavuje:

1.	za  štátny rozpočet a rozpočty ostatných subjektov verejnej správy, 
2.	na obdobie najmenej troch rozpočtových rokov, t. j. na roky r, r+1, r+2, pričom rok r je rokom, na ktorý sa  predkladá návrh zákona o štátnom rozpočte na príslušný rozpočtový rok,
3.	za štátny rozpočet a rozpočty štátnych účelových fondov v programoch (programové rozpočtovanie) a podľa rozpočtovej klasifikácie,
4.	za rozpočty ostatných subjektov verejnej správy podľa rozpočtovej klasifikácie.

Rozpočtované príjmy a výdavky štátneho rozpočtu a rozpočtov ostatných subjektov verejnej správy na rok r sú záväzné. Rozpočtované príjmy a výdavky rozpočtu verejnej správy na roky  r+1 a  r+2 sú síce orientačné a budú sa upresňovať v ďalšom rozpočtovom roku, avšak len na základe mimoriadne odôvodnených prípadov.

	Pri tvorbe rozpočtu verejnej správy je potrebné zabezpečiť, aby viacročné odhady (na roky r+1 a r+2) boli založené na existujúcich politikách vlády, resp. politikách vlády, s ktorými sa počíta na rok r  a nezakladali nároky na zvýšené výdavky ministerstiev, resp. ostatných subjektov sektora verejnej správy. 

1.2.  Predpoklady zostavenia  rozpočtu verejnej správy

Základné predpoklady spracovania rozpočtu verejnej správy:

•	makroekonomická prognóza, 
•	strednodobý rámec príjmov,
•	strednodobý fiškálny rámec,
•	strednodobý výdavkový rámec.

Proces rozpočtu verejnej správy sa začína prípravou makroekonomickej prognózy, a to odhadom makroekonomických agregátov, a to najmä:

-	výška HDP
-	miera inflácie
-	miera zamestnanosti
-	miera nezamestnanosti

V procese tvorby strednodobého rámca príjmov sa  stanovujú za celý sektor verejnej správy, jeho podsektory a jednotlivé subjekty sektra verejnej správy príjmy v týchto hlavných ukazovateľoch:

-	daňové príjmy, vrátane poistného podľa jednotlivých druhov daní
-	nedaňové príjmy
-	granty a transfery
-	celkové príjmy

Strednodobý fiškálny rámec predstavuje celkový rámec príjmov a výdavkov s plánovaným deficitom za sektor verejnej správy. Obsahuje formuláciu strednodobých cieľov na strane výdavkov konzistentných s cieľmi na strane príjmov a plánovaným deficitom na úrovni sektora verejnej správy a ich dekompozíciu na úroveň výdavkových záväzkov, vyplývajúcich z existujúcich a plánovaných aktivít vlády.  Pri stanovovaní strednodobých výdavkových cieľov sa stanovujú celkové výdavky, schodok, dlh, náklady na dlhovú službu, identifikácia a kvantifikácia potenciálnych rizík. V rámci strednodobého fiškálneho  rámca sa sleduje aj primárny deficit, t. j. schodok rozpočtu verejnej správy v metodike ESA 95 znížený o náklady na dlhovú službu.
 
Strednodobý výdavkový rámec sa od strednodobého fiškálneho rámca líši tým, že obsahuje detailnejšie prognózy výdavkov podľa subsektorov sektora verejnej správy a jednotlivých subjektov rozpočtu verejnej správy.

1.3. Skladba rozpočtu verejnej správy
	
Rozpočet verejnej správy tvoria rozpočty subjektov verejnej správy, ktoré sú zapísané v štatistickom registri organizácií sektora verejnej správy, ktorý vedie Štatistický úrad Slovenskej republiky v súlade s metodikou ESA 95. Sektor verejnej správy tvoria tieto subsektory:

1.	ústredná správa,
2.	územná samospráva,
3.	fondy sociálneho a zdravotného poistenia.

Ústrednú správu tvoria:
-	štátne rozpočtové organizácie a príspevkové organizácie založené ústrednou vládou, u ktorých menej ako 50 % výrobných nákladov príspevkovej organizácie je pokrytých tržbami
-	štátne účelové fondy
-	Fond národného majetku Slovenskej republiky
-	Slovenský pozemkový fond
-	verejné vysoké školy
-	Slovenská konslidačná, a. s.
-	Veriteľ, a. s. 
-	ďalšie subjekty, ktoré  sú zapísané v štatistickom registri organizácií sektora verejnej správy

Územnú samosprávu tvoria:
-	obce
-	vyššie územné celky
-	rozpočtové organizácie a príspevkové organizácie založené územnou samosprávou, ktoré zodpovedajú pravidlu 50 % kritéria.

Fondy sociálneho a zdravotného poistenia tvoria:
-	Sociálna poisťovňa
-	zdravotné poisťovne.

2.   Proces tvorby rozpočtu verejnej správy

Tvorba rozpočtu verejnej správy je interaktívny proces, ktorého vpracovanie si vyžaduje časovú postupnosť a vzájomné spolupôsobenie rôznych činiteľov, počnúc Ministerstvom financií SR, rozpočtovými kapitoly, ostatnými subjektami sektora verejnej správy, vládou a končiac Národnou radou SR. 

Zostavovanie rozpočtu verejnej správy zahŕňa časovú postupnosť jednotlivých nasledovných  krokov:

Prvá etapa – východiská rozpočtu verejnej správy

1.	Ministerstvo financií SR spracuje makroekonomickú prognózu, strednodobý rámec príjmov a strednodobý fiškálny rámec a stanoví limit celkových výdavkov na úrovni sektora verejnej správy na jednotlivé rozpočtové roky. Cieľom tejto etapy je predikovať objem príjmov na hotovostnom i akruálnom princípe a stanoviť strednodobý výdavkový rámec na úrovni sektora verejnej správy na príslušný rozpočtový rok a dva bezprostredne nasledujúce rozpočtové roky.  Výsledok hornej hranice celkových výdavkov na úrovni verejnej správy je založený na výške predpokladaných príjmov a maximálnom plánovanom fiškálnom deficite verejnej správy.   Musí sa určiť hranica, v rámci ktorej budú celkové výdavky verejnej správy primerané.  

Termín: do 15. februára 2004

2.	Kľúčovou časťou rozpočtového procesu je rozdelenie celkových výdavkov na jednotlivé subjekty sektora verejnej správy a stanovenie z celkového maximálneho limitu výdavkov štátneho rozpočtu limit výdavkov na zabezpečenie bežných funkcií jednotlivých rozpočtových kapitol. Zároveň sa vyčleňuje z celkového objemu výdavkov štátneho rozpočtu objem výdavkov na priority, o ktorých bude rozhodovať vláda pri schvaľovaní návrhu rozpočtu verejnej správy v auguste bežného roka.  V súčinnosti s ostatnými subjektami rozpočtu verejnej správy túto činnosť zabezpečuje Ministerstvo financií SR, ktoré do konca marca spracuje návrh východísk rozpočtu verejnej správy a predloží tento návrh na rokovanie vlády. 

      Termín: do 31. marca 2004

3.	Vláda vo východiskách rozpočtu verejnej správy schváli limity výdavkov na bežné funkcie pre rozpočtové kapitoly a objem výdavkov určený na priority.

      Termín: do 30. apríla 2004

Druhá etapa – rozpočet verejnej správy

4.	Po schválení východísk rozpočtu verejnej správy vo vláde (spravidla do konca apríla bežného roka) zašle Ministerstvo financií SR jednotlivým rozpočtovým kapitolám schválené limity výdavkov na zabezpečenie základných funkcií kapitoly s požiadavkou na ich rozpísanie do programov, častí programov a podľa rozpočtovej klasifikácie. Ostatným subjektom rozpočtu verejnej správy oznámi údaje o predpokladaných  príjmoch, vrátane finančných vzťahov so štátnym rozpočtom a objeme výdavkov na jednotlivé rozpočtové roky, s požiadavkou na zostavenie rozpočtov za jednotlivé subjekty rozpočtu verejnej správy podľa rozpočtovej klasifikácie.  

      Termín: do 10. mája 2004

5.	Správcovia rozpočtových kapitol rozpíšu limity výdavkov podľa rozpočtových rokov do programov, častí programov (vrátane organizácií v ich pôsobnosti). Pri zostavení programových štruktúr postupujú podľa Metodického pokynu MF SR na usmernenie programového rozpočtovania. Správcovia rozpočtových kapitol zároveň predložia na základe uznesenia vlády návrhy priorít konkretizované v programoch, programových častiach. Ostatné subjekty rozpočtu verejnej správy spracujú návrhy svojich rozpočtov na jednotlivé rozpočtové roky.

      Termín: do 30. júna 2004

6.	V prípade zmien ukazovateľov makroekonomického vývoja, príjmov alebo zmien iných vstupných  informácií prehodnotí Ministerstvo financií SR v termíne najneskôr do 15. júla makroúdaje, vrátane limitu celkových výdavkov verejnej správy na jednotlivé rozpočtové roky rozpočtu verejnej správy. 

      Termín: do 15. júla 2004

7.	Ministerstvo financií SR so zohľadnením vstupu nových informácií podľa bodu 6, podkladov správcov rozpočtových kapitol a ostatných subjektov rozpočtu verejnej správy  spracuje návrh rozpočtu verejnej správy na jednotlivé rozpočtové roky. Súčasťou návrhu rozpočtu verejnej správy je aj návrh na rozdelenie vyčleneného objemu výdavkov na priority. Ministerstvo financií predkladá návrh rozpočtu verejnej správy vláde do 15. augusta bežného roka. 

      Termín: do 15. augusta 2004

8.	Vláda na svojom rokovaní o návrhu rozpočtu verejnej správy schváli limity výdavkov na zabezpečenie základných funkcií kapitol a rozdelí záväzne výdavkové priority na rok „r“, výdavkové priority na roky „r+1“ a  „r+2“ rozdelí vláda iba indikatívne. 

      Termín: do 30. septembra 2004

9.	Po schválení návrhu rozpočtu verejnej správy vo vláde, Ministerstvo financií SR  v spolupráci so správcami rozpočtových kapitol a ostatnými subjektami rozpočtu verejnej správy zapracuje schválené zmeny a predloží vládny návrh zákona o štátnom rozpočte na príslušný rozpočtový rok spolu s vládnym návrhom rozpočtu verejnej správy na rokovanie Národnej rady SR v termíne do 15. októbra bežného roka.   

      Termín: do 15. októbra 2004

7.2. Rozpočtové vzťahy s EÚ
7.2.1. Základné predpoklady tvorby východísk štátneho rozpočtu SR

	Ako základné  východisko pre stanovenie očakávaného čerpania zo záväzkov štrukturálnych fondov a Vnútorných politík EÚ bola použitá metodológia čerpania Európskej komisie a Rady ministrov v súlade so závermi Kodanského summitu z 13.12.2002. 
	Pre príjmy zo záručnej sekcie Európskeho poľnohospodárskeho usmerňovacieho a záručného fondu (ďalej len „EAGGF“) sa očakáva vyplatenie záväzkov EÚ v príslušnom roku.
	Pri Kohéznom fonde sa použili spoločné odhady relevantných rezortov a MF SR, nakoľko odhady podľa metodológie EK sa javia ako podhodnotené.
	Pri predvstupových fondoch sa vychádzalo z odhadov MF SR vypracovaných na základe podkladov poskytnutých orgánmi zapojenými do implementácie predvstupových fondov. 
	Je potrebné zdôrazniť, že odhady uvedené v rokoch 2005 a 2006 sú iba indikatívne. Vzhľadom na to, že do konca roku 2005 budú prebiehať vyjednávania k novej finančnej perspektíve EÚ na roky 2007 - 2013, ktorá začne platiť od roku 2007, možno na rok 2007 stanoviť veľmi hrubý odhad príjmov a platieb z  a do všeobecného rozpočtu EÚ, nakoľko nie sú známe rozpočtové záväzky EÚ a čerpanie finančných prostriedkov z týchto záväzkov. Nad rámec uvedeného platí na rok 2007 nasledovné:
►	pre trhovo orientované výdavky a rozvoj vidieka zo záručnej sekcie EAGGF a príjmy z Vnútorných politík EÚ (okrem príjmov z Prechodného fondu) bol na rok 2007 dodržaný trend postupného navyšovania čerpania schválených rozpočtových záväzkov EÚ a pripočítalo sa aj možné čerpanie z nových rozpočtových  záväzkov EÚ. Aplikovalo sa navýšenie odhadu čerpania na rok 2007 po zohľadnení medziročného nárastu medzi rokmi 2005 a 2006  [2007 = (2006 - 2005) + 2006]. Rovnaký princíp medziročného nárastu sa aplikoval aj pre vlastné zdroje ES, 
►	pri výpočte odhadov pre štrukturálne fondy na rok 2007 bol použitý odhad čerpania  z rozpočtového záväzku EÚ na roky 2004 až 2006 navýšený o odhad čerpania na rok 2004 vzhľadom na to, že sa predpokladá minimálne rovnaká výška zálohovej platby pre štrukturálne fondy aj v roku 2007.
	V štátnom rozpočte na rok 2005–2007 je vyčlenená rezerva na prostriedky Európskej únie a odvody Európskej únii (rezerva na štrukturálne operácie, rezerva na príjmy zo záručnej sekcie EAGGF, rezerva na predvstupové fondy, vlastné zdroje ES a prípadne prvá platba do Európskeho rozvojového fondu).
Od roku 2006 vznikne SR povinnosť platiť príspevky do Výskumného fondu pre uhlie a oceľ, od roku 2007 vznikne SR povinnosť platiť príspevky do Európskeho rozvojového fondu a od roku 2005 sa predpokladá čerpanie finančných prostriedkov na Odstavenie bloku V1 atómovej elektrárne Jaslovské Bohunice.
Vo východiskách sa použil výmenný kurz 41 Sk/EUR, vzhľadom na to, že kurzové rozdiely sú pre príjmy a odvody z a do rozpočtu EÚ podstatné. Použitý výmenný kurz vytvára aj dodatočnú rezervu na krytie prípadných nepredvídateľných okolností, alebo pri dočasných významných zmenách výmenných relácií medzi Sk a EUR. Z uvedeného dôvodu použitý výmenný kurz nezohľadňuje základný makroekonomický scenár stanovený pre ostatné prostriedky štátneho rozpočtu.     

7.2.2. Odvody Slovenskej republiky do všeobecného rozpočtu EÚ  

V rokoch 2005 - 2007 bude SR odvádzať do všeobecného rozpočtu EÚ svoje príspevky v podobe tzv. vlastných  zdrojov ES.

Tabuľka č. 1: Odhad odvodov SR do všeobecného rozpočtu EÚ v rokoch 2005 – 2007 v bežných cenách v mil. Sk a za rok 2004 (zapracované do štátneho rozpočtu 2004) prepočítané výmenným kurzom 41 Sk/EUR
| 2004 | 2005 | 2006 | 2007
Tradičné vlastné zdroje | 1 126 | 1 683 | 1 683 | 1 683
Zdroj založený na DPH | 1 411 | 2 267 | 2 368 | 2 474
Zdroj založený na HNP | 6 650 | 10 076 | 10 321 | 10 572
Podiel na korekcii Veľkej Británie | 737 | 1 106 | 1 172 | 1 243
Odvody SR spolu | 9 924 | 15 132 | 15 545 | 15 972

^1 Clo, poľnohospodárske poplatky a odvody z produkcie cukru. Odvody z produkcie cukru platia producenti cukru, izoglukózy, príp. inulínového sirupu a za ich výber je zodpovedná Pôdohospodárska platobná agentúra. 75% z vybratej sumy tradičných vlastných zdrojov sa odvádza do všeobecného rozpočtu EÚ a zvyšných 25% je príjmom štátneho rozpočtu SR.

V roku 2005 sa predpokladá výška odvodov do všeobecného rozpočtu EÚ v sume 15 132 mil. Sk, v roku 2006 vo výške 15 545 mil. Sk a v roku 2007 vo výške 15 972 mil. Sk.
Príspevky do všeobecného rozpočtu EÚ (okrem odvodov z produkcie cukru)  predstavujú dodatočné zaťaženie štátneho rozpočtu, ktoré sa prejavuje znížením príjmov a zvýšením výdavkov štátneho rozpočtu.
Okrem vlastných zdrojov ES, nové členské krajiny budú prispievať aj do Výskumného fondu pre uhlie a oceľ. Každý nový členský štát bude prispievať vopred dohodnutou finančnou čiastkou, a to proporcionálne k významu jeho uhliarskeho a oceliarskeho sektora podľa metodológie aplikovanej na súčasné členské štáty. 
Výška príspevku SR do fondu predstavuje 825 mil. Sk. Rovnako ako v prípade predchádzajúcich rozšírení, príspevky do fondu budú realizované v štyroch splátkach:
-	r. 2006:	124 mil. Sk
-	r. 2007: 	165 mil. Sk
-	r. 2008: 	248 mil. Sk
-	r. 2009: 	288 mil. Sk

SR sa prostredníctvom osobitnej klauzuly, ktorá je súčasťou Zmluvy o pristúpení, stane zmluvnou časťou partnerskej dohody z Cotonou (The Cotonou ACP – EC Partnership Agreement). SR začne prispievať do Európskeho rozvojového fondu (European Development Fund – EDF) až od začiatku platnosti nového finančného protokolu (10. finančného protokolu).
V súčasnosti je predčasné indikovať výšku príspevku SR do Európskeho rozvojového fondu, nakoľko zatiaľ nie je určený celkový objem finančných prostriedkov 10. finančného protokolu a neprebehli negociácie, v akom pomere bude tento objem rozdelený medzi členské krajiny. Rokovania o výške príspevku sa uskutočnia až v priebehu roku 2004, nakoľko platnosť 9. finančného protokolu vyprší k 28. februáru 2005 a najneskôr k tomuto dátumu sa musia skončiť rokovania o 10. finančnom protokole. V súčasnosti prebiehajú rokovania v Rade ministrov o zaradení, resp. nezaradení Európskeho rozvojového fondu do rozpočtu EÚ. Prvé platby SR do Európskeho rozvojového fondu by sa mali uskutočniť v druhom polroku 2007, alebo v roku 2008. Prípadná platba v roku 2007 bude krytá z rezervy určenej na prostriedky Európskej únie a odvody Európskej únii.     
7.2.3. Príjmy zo všeobecného rozpočtu EÚ  

Príjmy zo všeobecného rozpočtu sú uvedené v nasledujúcej tabuľke, kde sú zahrnuté jednak príjmy z EÚ, ktoré nie sú zahrnuté do príjmov a výdavkov štátneho rozpočtu a príjmy zo všeobecného rozpočtu EÚ, ktoré sa zaraďujú do príjmov a výdavkov štátneho rozpočtu v zmysle §§ 5 a 6 zákona č. 303/1995 Z.z. o rozpočtových pravidlách v znení neskorších predpisov. 

Tabuľka č.2: Príjmy SR zo všeobecného rozpočtu EÚ v rokoch 2005-2007 v bežných cenách v mil. Sk a za rok 2004 (zapracované do štátneho rozpočtu 2004) prepočítané výmenným kurzom 41 Sk/EUR
Príjmy z EÚ
| 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2005-2007
A.1 | Záručná sekcia EAGGF | 5 677,00 | 11 062,36 | 12 391,01 | 13 734,03 | 37 187,40
A.2 | Štrukturálne operácie | 5 347,00 | 13 748,39 | 16 145,48 | 22 904,96 | 52 798,83
A.3 | Špeciálna kompenzačná platba | 2 870,00 | 520,31 | 520,31 | - | 1 040,62
A=A1+A2+A3 | Príjmy z EÚ zaradené do príjmov a výdavkov štátneho rozpočtu | 13 894,00 | 25 331,06 | 29 056,80 | 36 638,99 | 91 026,85
B.1 | Predvstupová pomoc | 7 195,50 | 6 995,82 | 5 212,41 | 1 569,14 | 13 777,37
B.2 | Vnútorné politiky EÚ | 1 813,78 | 4 018,64 | 4 559,17 | 4 990,90 | 13 568,70
B.3 | Finančný nástroj EEA * | 576,38 | 576,38 | 576,38 | 576,38 | 1 729,14
B=B1+B2+B3 | Príjmy z EÚ nezaradené do príjmov a výdavkov štátneho rozpočtu | 9 585,66 | 11 590,83 | 10 347,96 | 7 136,42 | 29 075,21
A+B | Príjmy z EÚ celkom | 23 479,66 | 36 921,89 | 39 404,76 | 43 775,41 | 120 102,05
C | Nárast pohľadávky na priame platby | 3 313,00 | 773,95 | 788,34 | 818,22 | 2 380,51
* je financovaný z príspevku krajín EFTA
´
7.2.3.1. Príjmy zo záručnej sekcie EAGGF

Príjmy v oblasti poľnohospodárstva hradené zo záručnej sekcie EAGGF majú predovšetkým charakter dotácií na zachovanie poľnohospodárskej produkcie a využívanie poľnohospodárskej pôdy v rôznych oblastiach za rôznych podmienok a na podnecovanie exportu poľnohospodárskej produkcie mimo krajín EÚ. 
Priame platby budú poskytované na úrovni 30/35/40% priemeru EÚ 15 v rokoch 2005, 2006 a 2007 s ročným oneskorením ich vyplácania. Priame platby budú v roku 2005 vyplatené čiastočne z výdavkov štátneho rozpočtu, pričom v rozpočte vznikne časový nesúlad príjmov a výdavkov. V roku 2005 sa z rozpočtu EÚ poskytnú priame platby na úrovni 25 % priemeru EÚ (nárok SR na rok 2004), pričom nároky SR sú na úrovni 30 %. Tento trend bude pokračovať až do vyrovnania úrovne priamych platieb so súčasnými členskými štátmi EÚ a štátny rozpočet bude hotovostne pokrývať uvedené dodatočné medziročné navýšenie o 5 % a zároveň bude nárokovať pohľadávku na medziročné vyrovnanie úrovní priamych platieb voči EÚ.  
V roku 2005 bude nárast pohľadávky na priame platby predstavovať čiastku 773,95 mil. Sk, v roku 2006 čiastku 788,34 mil. Sk a v roku 2007 čiastku 818,22 mil. Sk.
V rokoch 2005 – 2006 sa uskutoční 20% presun prostriedkov z rozvoja vidieka na priame platby. Tento predpoklad sa zohľadnil aj v roku 2007.

Tabuľka č. 3: Odhad príjmov SR zo záručnej sekcie EAGGF v rokoch 2005-2007 v bežných cenách v mil. Sk a za rok 2004 (zapracované do štátneho rozpočtu 2004) prepočítané výmenným kurzom 41 Sk/EUR 
| 2004 | 2005 | 2006 | 2007
Trhovo orientované výdavky | 779 | 2 224,92 | 2 317,13 | 2 409,33
Priame platby | - | 4 467,66 | 5 334,11 | 6 214,95
Rozvoj vidieka | 4 898 | 4 369,78 | 4 739,77 | 5 109,75
Záručná sekcia EAGGF spolu | 5 677 | 11 062,36 | 12 391,01 | 13 734,03

7.2.3.2. Štrukturálne operácie

Štrukturálne operácie sú zamerané na podporu rozvojových aktivít členského štátu EÚ prostredníctvom štrukturálnych fondov a Kohézneho fondu. Pre programovacie obdobie 2004 - 2006 sú na čerpanie prostriedkov Európskeho fondu regionálneho rozvoja, Európskeho sociálneho fondu, usmerňovacej sekcie Európskeho poľnohospodárskeho usmerňovacieho a záručného fondu, Finančného nástroja na usmerňovanie rybolovu a Kohézneho fondu schválené nosné programové dokumenty. 

Projekty v rámci týchto programov sú financované v stanovenom pomere zo zdrojov ES, národných zdrojov verejného rozpočtu a vlastných zdrojov konečného prijímateľa. Prostriedky zo štrukturálnych operácií sú konečným prijímateľom / príjemcom pomoci poskytované prostredníctvom rozpočtových kapitol: Ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja SR, Ministerstvo dopravy, pôšt a telekomunikácií SR, Ministerstvo životného prostredia SR, Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny SR, Ministerstvo školstva SR, Ministerstvo hospodárstva SR a Ministerstvo poľnohospodárstva SR.

Tabuľka č.4 : Odhad príjmov SR zo štrukturálnych operácií v rokoch 2005 - 2007 v bežných cenách v mil. Sk a za rok 2004 (zapracované do štátneho rozpočtu 2004) prepočítané výmenným kurzom 41 Sk/EUR
| 2004 | 2005 | 2006 | 2007
Štrukturálne fondy | 5 183,00 | 9 320,10 | 10 314,93 | 15 668,22
Kohézny fond | 164 | 4 428,29 | 5 830,55 | 7 236,74
·         sektor dopravy | 82 | 2 953,29 | 3 264,55 | 2 791,74
·         sektor životného prostredia | 82 | 1 475,00 | 2 566,00 | 4 445,00
Štrukturálne operácie spolu | 5 347,00 | 13 748,39 | 16 145,48 | 22 904,96

7.2.3.3. Špeciálna kompenzačná platba

V zmysle záverov Kodanského summitu z 13.12.2002 bola Európskou úniou priznaná špeciálna kompenzačná platba. V rokoch 2005 a 2006 bude daná platba predstavovať čiastku 520,31 mil. Sk.

7.2.4. Príjmy nezaradené do štátneho rozpočtu

7.2.4.1. Predvstupová pomoc

Po dni vstupu do EÚ bude dobiehať pomoc z predvstupových fondov čerpaním zo záväzkov schválených pred vstupom do EÚ. Predvstupová pomoc nie je súčasťou príjmov ani výdavkov štátneho rozpočtu a vykazuje sa v bilancii Národného fondu. Projekty v rámci predvstupových fondov sú financované zo zdrojov Európskych spoločenstiev, verejného rozpočtu a  konečného prijímateľa. 

Tabuľka č.5 : Odhad príjmov SR z predvstupových fondov v rokoch 2005 až 2007 v bežných cenách v mil. Sk.     a za rok 2004 (zapracované do štátneho rozpočtu 2004) prepočítané výmenným kurzom 41 Sk/EUR
| 2004 | 2005 | 2006 | 2007
PHARE | 3 028,14 | 1 730,45 | 266,17 | 133,25
SAPARD | 1 029,88 | 818,11 | 818,11 | 0,00
ISPA | 3 137,48 | 4 447,26 | 4 128,13 | 1 435,89
Predvstupové fondy spolu | 7 195,50 | 6 995,82 | 5 212,41 | 1 569,14

7.2.4.2. Vnútorné politiky EÚ

Vnútorné politiky EÚ sú zamerané na podporu rozvojových aktivít, ktoré nie sú podporovateľné zo štrukturálnych fondov alebo Kohézneho fondu. Vnútorné politiky sú projektovo-orientované a sú financované zo zdrojov Európskych spoločenstiev a  konečného prijímateľa.

V rokoch 2005 až 2007 bude SR čerpať finančné prostriedky z nasledovných vnútorných politík EÚ:
•	Vnútorné opatrenia - sú viacročné programy EÚ realizované cez projekty, ktoré sa delia na 2 hlavné oblasti, a to výskum a rozvoj technológií a komunitárne programy. Konečnými prijímateľmi podpory môžu byť verejné inštitúcie a súkromné podniky, ktoré predkladajú návrhy projektov Európskej komisii na základe výzvy EK.  
•	Prechodný fond - v zmysle zmluvy o pristúpení k EÚ a v súlade so závermi Kodanského summitu z 13.12.2002, je určený pre nové členské štáty EÚ s cieľom posilnenia a rozvoja ich administratívnych kapacít pre zabezpečenie implementácie legislatívy EÚ v oblastiach, ktoré nemôžu byť financované zo štrukturálnych fondov.
•	Budovanie Schengenských hraníc - predstavuje dočasný finančný nástroj, ktorého účelom je pomôcť oprávnenému členskému štátu v období odo dňa pristúpenia do konca roka 2006 financovať opatrenia na nových vonkajších hraniciach EÚ, ktorými sa vykonáva Schengenské acquis a kontrola vonkajších hraníc. V roku 2007 sa očakáva ďalší príjem v minimálnej výške ako doposiaľ aj vzhľadom na vyjednávania o finančnej perspektíve EÚ po roku 2006, kde sa premieta potreba zabezpečenia zdrojov na vnútornú bezpečnosť a zároveň zabezpečenie Schengenských hraníc je aj prioritou SR,
•	Odstavenie bloku V1 atómovej elektrárne Jaslovské Bohunice - predstavuje prechodný finančný nástroj na financovanie nákladov súvisiacich s odstavením bloku V1 atómovej elektrárne Jaslovské Bohunice. 

 Tabuľka č.6 : Očakávané čerpanie z vnútorných politík EÚ v rokoch 2005 až 2007 v bežných cenách          v mil. SK a za rok 2004 (zapracované do štátneho rozpočtu 2004) prepočítané výmenným kurzom 41 Sk/EUR
| 2004 | 2005 | 2006 | 2007
Vnútorné opatrenia | 879,57 | 1 522,07 | 2 091,12 | 2 660,16
Prechodný fond | 209,88 | 400,86 | 330,42 | 151,21
Budovanie Schengenských hraníc | 724,33 | 726,96 | 741,50 | 756,03
Odstavenie bloku V1 Jaslovských Bohuníc | 0,00 | 1 368,75 | 1 396,13 | 1 423,50
Vnútorné politiky EÚ celkom | 1 813,78 | 4 018,64 | 4 559,17 | 4 990,90
Vnútorné politiky sa nerozpočtujú, budú mať charakter grantu. 

7.2.4.3. Finančný nástroj EEA

Finančný nástroj EEA je financovaný z príspevku krajín EFTA – Nórsko (prispieva aj samostatnou dodatočnou čiastkou), Island a Lichtenštajnsko za možnosť ich účasti na rozšírenom vnútornom trhu EÚ. Prijímateľmi podpory z finančného nástroja EEA budú od roku 2005 nové členské štáty EÚ, Grécko, Španielsko a Portugalsko. 
Príspevok Nórska, Islandu a Lichtenštajnska vo forme grantov nepresiahne 60% z projektových nákladov okrem projektov financovaných zo štátneho rozpočtu a z rozpočtu regionálnej a miestnej samosprávy, kde príspevok neprekročí 85% z celkových nákladov. 
	         V roku 2005 Slovenská republika z prostriedkov krajín EFTA obdrží finančné prostriedky v objeme 576,38 mil. Sk, z čoho multilaterálny finančný príspevok z finančného nástroja EEA predstavuje čiastku 264,86 mil. Sk a bilaterálny príspevok Nórska predstavuje čiastku 311,52 mil. Sk.
Príjmy z finančného nástroja EEA sa nerozpočtujú, budú mať charakter grantu. 

7.2.4.4. Výskumný fond pre uhlie a oceľ

Výskumný fond pre uhlie a oceľ predstavuje zdroj financovania z EÚ, prostredníctvom ktorého možno financovať výskum vzťahujúci sa na uhlie a oceľ.
Podnikateľské subjekty, výskumné ústavy alebo fyzické osoby so sídlom na území členského štátu EÚ sa môžu zúčastniť na programe a uchádzať sa o finančnú pomoc z tohto fondu.
Program bude založený na zmluvách, pri ktorých sa budú účastníci spoločne podieľať na nákladoch. Celkový finančný príspevok, vrátane akéhokoľvek alebo dodatočného štátneho financovania bude v súlade s platnými predpismi o štátnej pomoci.
Maximálny celkový finančný príspevok, vyjadrený ako percento prípustných nákladov je:
- pre výskumné projekty do 60 %
- pre pilotné a predvádzacie projekty do 40 %
- pre sprievodné opatrenia, podporné a prípravné kroky do 100%

Nakoľko mechanizmus čerpania za upresní v priebehu roka 2004 nie je možné stanoviť odhady očakávaného čerpania z Výskumného fondu pre uhlie a oceľ.

7.2.5. Spolufinancovanie predvstupových a povstupových fondov

Národné spolufinancovanie predvstupovej pomoci a povstupových príjmov je súčasťou výdavkov štátneho rozpočtu.
Spolufinancovanie zo štátneho rozpočtu k príjmom zo všeobecného rozpočtu EÚ sa v roku 2005 až 2007 predpokladá vo výške 28 314,99  mil. Sk.
Tabuľka č.7: Odhad spolufinancovania predvstupových príjmov a povstupových príjmov z EÚ zo štátneho rozpočtu v rokoch 2005-2007 v bežných cenách v mil. Sk a za rok 2004 (zapracované do štátneho rozpočtu 2004) prepočítané výmenným kurzom 41 Sk/EUR.
| 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2005-2007
Predvstupová pomoc | 3 639,23 | 3 579,01 (1) | 2 955,67 (2) | 622,93 | 7 157,61
Záručná sekcia EAGGF | 986,92 | 1 097,89 | 1 190,85 | 1 283,80 | 3 572,54
Štrukturálne operácie spolu | 1 743,45 | 4 548,03 | 5 258,59 | 7 681,97 | 17 488,59
· štrukturálne fondy | 1 703,45 | 3 748,67 | 4 149,28 | 6 301,98 | 14 199,93
· Kohézny fond | 40,00 | 799,36 (3) | 1109,31 (4) | 1379,99 (5) | 2 288,66
Prechodný fond | 0,00 | 42,73 | 29,40 | 24,12 | 96,25
Spolu | 6 369,60 | 9 267,66 | 9 434,51 | 9 612,82 | 28 314,99
(1) - vrátene EIB úveru (350,18  mil. Sk) | | |
(2) - vrátene EIB úveru (332 mil. Sk) | | |
(3) - vrátene EIB úveru (300 mil. Sk) | | |
(4) - vrátene EIB úveru (350 mil. Sk)
(5) - vrátene EIB úveru (350 mil. Sk)

7.2.5.1 Spolufinancovanie predvstupových fondov

Spolufinancovanie predvstupových fondov sa uskutočňuje cez kapitolu Všeobecná pokladničná správa. Na zabezpečenie spolufinancovania výdavkov Slovenskej republiky na roky 2005 až 2007 sa navrhuje vyčleniť čiastku  7 157,60 mil. Sk.
Na spolufinancovanie (na roky 2005-2007) projektov PHARE sú navrhované výdavky vo výške 576,84 mil. Sk, na spolufinancovanie projektov ISPA sú navrhované výdavky vo výške  6 036,00 mil. Sk a na spolufinancovanie programu SAPARD je navrhovaných 544,76 mil. Sk.

Tabuľka č.8: Odhad spolufinancovania predvstupových príjmov zo štátneho rozpočtu v rokoch 2005 až 2007 v bežných cenách v mil. Sk a za rok 2004 (zapracované do štátneho rozpočtu 2004) prepočítané výmenným kurzom 41 Sk/EUR
| 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2005 – 2007
PHARE | 1 283,69 | 468,94 | 75,10 | 32,80 | 576,84
ISPA | 2 300,88 | 2 837,69  ^(1) | 2 608,19  ^(2) | 590,13 | 6 036,00
SAPARD | 54,66 | 272,38 | 272,38 | 0,00 | 544,76
Spolu | 3 639,23 | 3 579,01 | 2 955,67 | 622,93 | 7 157,60
(1) - vrátene EIB úveru (350,18 mil. Sk) | | |
(2) - vrátene EIB úveru (332 mil. Sk) | | |

7.2.5.2 Spolufinancovanie príjmov zo záručnej sekcie EAGGF

Spolufinancovanie príjmov zo záručnej sekcie EAGGF sa uskutočňuje výlučne zo štátneho rozpočtu, z výdavkov kapitoly Ministerstva pôdohospodárstva SR pre rozvoj vidieka, na úrovni 25,12 % z očakávaného objemu finančných prostriedkov určených pre rozvoj vidieka zo záručnej sekcie EAGGF.
V rokoch 2005 až 2007 predstavuje spolufinancovanie zo štátneho rozpočtu k príjmom zo záručnej sekcie za účelom rozvoja vidieka sumu 4 465,68 mil. Sk. 
Zároveň v rokoch 2005 až 2006 dochádza k presunu 20 % finančných prostriedkov zo spolufinancovania zo štátneho rozpočtu vyčleneného na rozvoj vidieka na priame platby. Tento predpoklad sa zohľadnil aj v roku 2007.  Daný presun v rokoch 2005 až 2007 predstavuje čiastku 893,14 mil. Sk.
Tabuľka č.9:  Spolufinancovanie príjmov SR zo záručnej sekcie EAGGF v rokoch 2005-2007 v bežných cenách v mil. Sk a za rok 2004 (zapracované do štátneho rozpočtu 2004) prepočítané výmenným kurzom 41 Sk/EUR  
| 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2005-2007
Rozvoj vidieka v tom: | 986,92 | 1 372,36 | 1 488,56 | 1 604,76 | 4 465,68
- 20% zo spolufinancovania rozvoja vidieka presunutého na priame platby | 246,00 | 274,47 | 297,70 | 320,95 | 893,14
Rozvoj vidieka - bez 20% zo spolufinancovania | 740,92 | 1 097,89 | 1 190,85 | 1 283,80 | 3 572,54

7.2.5.3 Spolufinancovanie príjmov zo štrukturálnych operácií

V zmysle princípu partnerstva sa na spolufinancovaní z národných zdrojov v rámci spoločných programov EÚ a členskej krajiny spolupodieľajú štát, regionálne a miestne autority a koneční prijímatelia pomoci. V zásade možno rozdeliť národné spolufinancovanie podľa pôvodu zdrojov na verejné a súkromné spolufinancovanie.
Všeobecné nariadenie Rady k štrukturálnym fondom 99/1260/ES stanovuje rôzne miery spolufinancovania zo strany členského štátu podľa zaradenia podpory do rôznych cieľov štrukturálnych fondov EÚ, podľa charakteru projektov a ich kombinácie. 
Stanovenie národného spolufinancovania štrukturálnych fondov je súčasťou finančných tabuliek Národného rozvojového plánu SR, jednotlivých operačných programov, jednotných programových dokumentov a programov Iniciatív ES.
V  rámci Kohézneho fondu:
-  sektore dopravy sa celé národné spolufinancovanie hradí zo štátneho rozpočtu z výdavkov kapitoly Ministerstva dopravy, pôšt a telekomunikácií SR.
- sektore životného prostredia sa národné spolufinancovanie hradí zo štátneho rozpočtu z výdavkov kapitoly Ministerstva životného prostredia SR a zo zdrojov konečného prijímateľa. Odhady vychádzajú z 15 % podielu štátneho rozpočtu a 5 % podielu zdrojov konečných prijímateľov.
Tabuľka č.10: Odhad spolufinancovania  štrukturálnych operácií zo štátneho rozpočtu  v rokoch 2005-2007 v bežných cenách v mil. Sk a za rok 2004 (zapracované do štátneho rozpočtu 2004) prepočítané výmenným kurzom 41 Sk/EUR  
| 2004 | 2005 | 2006 | 2007
Štrukturálne fondy | 1 703,45 | 3 748,67 | 4 149,28 | 6 301,98
Kohézny fond | 40,00 | 799,36 ^(1) | 1109,31 ^(2) | 1379,99 ^(3)
•         sektor dopravy | 20,00 | 522,80  ^(1) | 628,15 ^(2) | 546,51^(3)
•         sektor životného prostredia | 20,00 | 276,56 | 481,16 | 833,48
Štrukturálne operácie spolu | 1 743,45 | 4 548,03 | 5 258,59 | 7 681,97
(1) - vrátene EIB úveru (300 mil. Sk)
(2) - vrátene EIB úveru (350 mil. Sk)
(3) - vrátene EIB úveru (350 mil. Sk)

7.2.5.4. Spolufinancovanie Prechodného fondu

Spolufinancovanie príjmov z Prechodného fondu sa uskutočňuje cez kapitolu Všeobecná pokladničná správa. V roku 2005 predstavuje spolufinancovanie čiastku 42,73 mil. Sk, v roku 2006 čiastku 29,40 mil. Sk a v roku 2007 čiastku 24,12 mil. Sk. 

7.2.5.5. Rezerva na prostriedky Európskej únie a odvody Európskej únii     

Rozpočtová rezerva na spolufinancovanie predvstupových fondov, štrukturálnych operácií,  financovanie záručnej sekcie EAGGF, Prechodný fond, na vlastné zdroje ES a Európsky rozvojový fond v kapitole Všeobecná pokladničná správa slúži na krytie rozpočtom nevyhnutných a nepredvídaných výdavkov, ktoré vzniknú v priebehu rozpočtového roka. 

Tabuľka č.11: Rezerva na príjmy z EÚ v rokoch 2005 až 2007 v bežných cenách v mil. Sk 
Rezerva na prostriedky Európskej únie a odvody Európskej únii | 2005 | 2006 | 2007 | 2005 – 2007
- rezerva na štrukturálne operácie, vlastné zdroje ES a EDF | 705,21 | 914,62 | 1 412,01 | 3 031,84
- rezerva na financovanie záručnej sekcie EAGGF | 400,00 | 466,55 | 533,70 | 1 400,25
- rezerva na Prechodný fond | 130,53 | 21,65 | 12,12 | 164,30
- rezerva na predvstupové fondy | 845,42 | 364,29 | 101,66 | 1 311,37
Spolu | 2 081,16 | 1 767,11 | 2 059,49 | 5 907,76

Tabuľka č. 12: Rezerva na štrukturálne operácie, vlastné zdroje ES a EDF v bežných cenách v mil. Sk
| 2005 | 2006 | 2007 | 2005 – 2007
Rezerva na štrukturálne fondy | 450,21 | 516,62 | 874,01 | 1 840,84
Rezerva na Kohézny fond, vlastné zdroje ES a EDF | 255,00 | 398,00 | 538,00 | 1 191,00
Rezerva na štrukturálne operácie, vlastné zdroje ES a EDF spolu | 705,21 | 914,62 | 1 412,01 | 3 031,84

Rezerva na štrukturálne fondy je členená na špecifické výdavky, určené na hradenie straty vzniknutej z dôvodu kurzových rozdielov SKK/EUR, poplatkov za bankové prevody a vedenie účtov, daní z nadobudnutých úrokov a opráv financovania prostriedkov ES z dôvodu nezrovnalosti a na globálne výdavky, určené na pokrytie rýchlejšej realizácie projektov (progresívna realizácia projektov, väčší počet schválených projektov) a na vykrytie výdavkov na predfinancovanie  a zálohové platby pre konečných prijímateľov z verejného sektora

Tabuľka č. 13: Rezerva na financovanie zo záručnej sekcie EAGGF v bežných cenách v mil. Sk
| 2005 | 2006 | 2007 | 2005 -2007
Záručná sekcia EAGGF | 400,00 | 466,55 | 533,70 | 1 400,25

Tabuľka č. 14: Rezerva na Prechodný fond v mil. Sk
| 2005 | 2006 | 2007 | 2005-2007
Rezerva na Prechodný fond | 130,53 | 21,65 | 12,12 | 164,30

Tabuľka č. 15: Rezerva na predvstupové fondy v bežných cenách v mil. Sk
| 2005 | 2006 | 2007 | 2005-2007
PHARE | 567,91 | 86,62 | 48,49 | 703,01
ISPA | 213,41 | 226,50 | 53,17 | 493,08
SAPARD | 64,10 | 51,17 | 0,00 | 115,27
Spolu | 845,42 | 364,29 | 101,66 | 1 311,36

7.2.6. Analýza vplyvov členstva SR v EÚ na štátny rozpočet v rokoch 2005 až 2007 

Vplyv členstva SR v EÚ sa v štátnom rozpočte prejavuje v mnohých aspektoch, pričom analýza vplyvov sa zaoberá len niektorými najvýznamnejšími oblasťami. Hoci účasť SR v Európskej únie bude znamenať podstatný nárast zdrojov na financovanie rozvojových projektov, z pohľadu verejných financií bude dopad účasti v EÚ zvyšovať deficit štátneho rozpočtu. Tento efekt sa prejaví v plnej miere od roku 2005, pričom jeho finančné dôsledky sú v plnej miere zapracované do návrhu východísk štátneho rozpočtu.
Negatívny dopad na štátny rozpočet v rokoch 2005 - 2007 majú nasledovné položky:
•	Príspevky do všeobecného rozpočtu EÚ (vlastné zdroje ES a príspevky do Výskumného fondu pre uhlie a oceľ) v rokoch 2005 – 2007 by mali zaťažiť štátny rozpočet zvýšením výdavkov o 41 887 mil. Sk. Medziročný nárast týchto príspevkov v rokoch 2005-2007 bude predstavovať čiastku 5 656 mil.Sk. V roku 2005 bude tento nárast o 4 651 mil. Sk oproti roku 2004.
•	Spolufinancovanie predvstupových a povstupových fondov v rokoch 2005 - 2007 bude zaťažovať štátny rozpočet v čiastke 28 314,99 mil. SK. Medziročný nárast v rokoch 2005-2007 bude predstavovať čiastku 3 243,22 mil. Sk. V roku 2005  bude tento nárast o 2 898,06 mil. Sk oproti roku 2004.
•	Nad rámec príspevkov do rozpočtu EÚ bude potrebné vytvoriť aj rezervu na prostriedky Európskej únie a odvody Európskej únii pre krytie administratívnych nákladov a predfinancovanie vybraných prostriedkov EÚ. Rezerva na prostriedky Európskej únie a odvody Európskej únii v rokoch 2005 - 2007 by mali zaťažiť štátny rozpočet zvýšením výdavkov o 5 907,76 mil. Sk. Medziročný nárast rezervy v rokoch 2005-2007 bude predstavovať čiastku 912,19 mil. Sk. V roku 2005 bude tento nárast o 933,86 mil. Sk. 
         
Tabuľka č.16: Medziročný nárast požiadaviek na výdavky zo štátneho rozpočtu na roky 2005 - 2007 z titulu účasti SR v EÚ v bežných cenách v mil. Sk
| 2005 | 2006 | 2007 | 2005 - 2007
| 2005-2004 | 2006-2005 | 2006-2007 |
Príspevky do všeobecného rozpočtu EÚ | -4 651,00 | -535,00 | -470,00 | -5 656,00
Spolufinancovanie zo štátneho rozpočtu | -2 898,06 | -166,85 | -178,31 | -3 243,22
Rezerva na prostriedky Európskej únie a odvody Európskej únii | -933,86 | 314,05 | -292,38 | -912,19
Kompenzačná platba | -2 340,00 | 0,00 | 0,00 | -2 340,00
Spolu | -10 822,92 | -387,80 | -940,69 | -12 151,41

Celkový negatívny dopad účasti SR v EÚ na štátny rozpočet v rokoch 2005 až 2007 predstavuje čiastku 12 151,41  mil. Sk, z ktorej v roku 2005 dodatočné zaťaženie štátneho rozpočtu  predstavuje čiastku 10 822,92 mil. Sk.

7.3. Štátne záruky v rokoch   2005 až 2007 

A.  Poskytovanie nových štátnych záruk 

Ministerstvo financií v najbližších troch rokoch nepredpokladá významnejšie poskytovanie nových štátnych záruk. Podľa programového vyhlásenia vlády sa budú poskytovať štátne záruky len v nevyhnutnom rozsahu na financovanie projektov, ak sa tým súčasne zabezpečí využitie zahraničných grantov a zdrojov z európskych fondov. Výsledkom takejto politiky bude výrazný pokles  objemu štátnych záruk do roku 2007. 

B. Riziká existujúcich štátnych záruk 
Ministerstvo financií predpokladá, že väčšinu úverov so štátnymi zárukami budú počas rokov 2005 až 2007 schopné splácať samotné podniky podľa platných splátkových kalendárov bez realizácie štátnych záruk. Výnimku tvoria najmä dve spoločnosti - ŽSR  a Vodohospodárska  výstavba.  
	Z pohľadu očakávanej realizácie záruk je v nadväznosti na ocenenie rizík potrebné vytvoriť rezervy vo výdavkoch Fondu národného majetku podľa § 28 zákona č. 91/1992 Zb., so zvýšením o malú rezervu na nepredvídané kurzové riziká. Rezerva v roku 2006 je výrazne ovplyvnená jednorázovou splátkou istiny (200 mil. USD) úveru Vodohospodárskej výstavby š.p. Bratislava. V roku 2007 sa počíta s realizáciou štátnych záruk len za ŽSR, pričom v uvedenom roku je splatná istina úveru od J.P. Morgan v sume 8,2 mld Sk. 
						2005			2006			2007
Rezerva v mld. Sk (návrh)		2,5			9,5			11,1
Z toho: istina				0,6			7,6			9,3
		úroky				1,9			1,9			1,8

Celkový objem štátnych záruk postupne klesá z počiatočného stavu  65,0 mld. Sk  na začiatku roku 2005 až na približne 25 mld. Sk ku koncu roka 2007. Tento vývoj je výsledkom: 
-	obmedzenia prijímania nových záruk
-	 splácania rizikových záväzkov z rozpočtu FNM 
-	postupnej ekonomickej konsolidácie dlžníkov, podnikateľského prostredia a následné splácanie úveru zo strany dlžníka. 
Prehľad o stave záväzkov zo štátnych záruk v jednotlivých rokoch rozpočtovaného obdobia a objem splácanej istiny v daných rokoch je v priloženej tabuľke.

C. Očakávané príjmy z návratných finančných výpomocí z realizovaných štátnych záruk 

Príjmy z návratných finančných výpomocí z realizovaných štátnych záruk v rokoch 2005 až 2007 možno reálne očakávať len zo splátok Vodohospodárskej výstavby š.p. Bratislava a cca 10-20 mil. Sk z postupne ukončovaných konkurzných konaní, nakoľko reálne uspokojenie veriteľov sa pohybuje v rozpätí 0-5 %  z prihlásenej pohľadávky.

Očakávané príjmy v roku 2005 – 2007 sú nasledovné:

					           2005		           2006		           2007
Očak. príjmy	 v mil. Sk		607			645			772
z toho		istiny			410			460			600
			úroky			197			185			172

Zostatok úverov so štátnou zárukou ku koncu príslušného roku
Por. čís. | Názov organizácie |
| | k 1. 1. 2005 | k 31. 12. 2005 | k 31. 12. 2006 | k 31. 12. 2007
| Slovenské elektrárne, a.s. | | | |
1. | splácanie istín | | 10 617 937 060,93 | 6 317 937 060,93 | 2 517 937 060,93
| zostatok záväzku | 27 182 904 762,69 | 16 564 967 701,76 | 10 247 030 640,83 | 7 729 093 579,90
| Vodohospodárska výstavba, š.p. | | | |
2. | splácanie istín | - | - | 6 584 000 000,00 | -
| zostatok záväzku | 6 584 000 000,00 | 6 584 000 000,00 | - | -
| Slovenské telekomunikácie, a.s. | | | |
3. | splácanie istín | | 231 647 349,00 | 241 296 201,00 | 251 985 325,00
| zostatok záväzku | 1 393 536 673,30 | 1 161 889 324,30 | 920 593 123,30 | 668 607 798,30
| Železnice SR | | | |
4. | splácanie istín | | 462 126 552,00 | 921 626 552,00 | 9 214 326 552,00
| zostatok záväzku | 22 622 972 585,63 | 22 160 846 033,63 | 21 239 219 481,63 | 12 024 892 929,63
| Metro Bratislava, a.s. | | | |
5. | splácanie istín | | 41 200 000,00 | 41 200 000,00 | 159 586 463,09
| zostatok záväzku | 2 105 396 946,36 | 2 064 196 946,36 | 2 022 996 946,36 | 1 863 410 483,27
| Slovenský plyn. priemysel, š.p. | | | |
6. | splácanie istín | | 152 896 363,90 | 152 896 363,90 | 79 740 181,95
| zostatok záväzku | 398 700 909,75 | 245 804 545,85 | 92 908 181,95 | 13 168 000,00
| Pozagas, a.s. Malacky | | | |
7. | splácanie istín | | 201 922 934,45 | 201 922 934,45 | 201 922 934,45
| zostatok záväzku | 706 730 270,77 | 504 807 336,32 | 302 884 401,87 | 100 961 467,42
| Paroplynový cyklus, a.s. | | | |
8. | splácanie istín | | 167 772 236,00 | 167 772 236,00 | 167 772 236,00
| zostatok záväzku | 1 509 950 124,00 | 1 342 177 888,00 | 1 174 405 652,00 | 1 006 633 416,00
| Slov. vodohospod. podnik, š.p. | | | |
9. | splácanie istín | - | - | 50 578 636,80 | 174 390 924,80
| zostatok záväzku | 929 580 024,00 | 929 580 024,00 | 879 001 387,20 | 704 610 462,40
| SZRB,a.s. Bratislava | | | |
10. | splácanie istín | | 219 000 157,12 | 219 000 157,12 | 141 992 446,42
| zostatok záväzku | 1 526 695 762,29 | 1 307 695 605,17 | 1 088 695 448,05 | 946 703 001,63
| Slovenské lodenice Komárno,a.s. | | | |
11. | splácanie istín | 72 062 593,64 | - | - | -
| zostatok záväzku | - | - | - | -
| Spolu splácanie istín | | 12 094 502 653,40 | 14 898 230 142,20 | 12 909 654 124,64
| Spolu zostatok | 64 960 468 058,79 | 52 865 965 405,39 | 37 967 735 263,19 | 25 058 081 138,55
| predpoklady : a)  bez započítania nových záruk | | |
| b) nerizikoví dlžníci platia splátky | | |
| c) FNM SR spláca v zmysle návrhu rozpočtu | | |

7.4.	Rozpočtovanie výdavkov kapitoly Všeobecná pokladničná správa
(v tis. Sk) | 2005 | 2006 | 2007
REZERVY: | 9 829 245 | 16 469 765 | 14 900
1. Rezerva vlády SR | 200 000 | 200 000 | 200 000
2. Rezerva  na realizáciu  súdnych a exekučných  rozhodnutí | | |
a na výdavky súvisiace s vrátenými príjmami z minulých  rokov | 300 000 | 300 000 | 300 000
3. Rezerva na riešenie krízových situácií  a odstraňovanie ich následkov | | |
(zákon č. 387/2002 Z.z.) a  na riešenie ďalších vplyvov nových zákonných | | |
úprav, na živelné pohromy, ich prevenciu a iné vplyvy | 300 000 | 300 000 | 300 000
4. Rezerva na riešenie miezd, platov, služobných príjmov | | |
a ostatných osobných vyrovnaní  vrátane poistného | 999 245 | 921 360 | 918 608
5. Rezerva na vratky prevádzkovateľom lotérií | 30 000 | 35 000 | 35 000
6. Rezerva na prioritné projekty | 8 000 000 | 14 713 405 | 13 146 772
SPOLUFINANCOVANIE  PROJEKTOV | | |
PHARE, SAPARD, ISPA , Prechodný fond a odvody do rozpočtu ES: | 19 151 898 | 18 738 180 | 17 160 531
1. PHARE | 468 942 | 75 099 | 32 800
2. SAPARD | 272 381 | 272 381 |
3. ISPA | 2 837 685 | 2 608 190 | 590 126
4. Prechodný fond | 42 730 | 29 400 | 24 115
5. Odvody do rozpočtu ES | 13 449 000 | 13 986 000 | 14 454 000
6. Rezerva na prostriedky Európskej únie  a odvody | | |
Európskej únie | 2 081 160 | 1 767 110 | 2 059 490
z toho: | | |
- rezerva na štrukturálne operácie, vlastné zdroje  ES a EDF | 705 210 | 914 620 | 1 412 010
z toho: | | |
- rezerva na štrukturálne fondy | 450 210 | 516 620 | 874 010
- rezerva na Kohézny fond, vlastné zdroje a EDF | 255 000 | 398 000 | 538 000
- rezerva na financovanie záručnej sekcie EAGGF | 400 000 | 466 550 | 533 700
- rezerva na Prechodný fond | 130 530 | 21 650 | 12 120
- rezerva na predvstupové fondy | 845 420 | 364 290 | 101 660
z toho: | | |
- rezerva na spolufinancovanie predvstupového fondu PHARE | 567 910 | 86 620 | 48 490
- rezerva na spolufinancovanie predvstupového fondu ISPA | 213 410 | 226 500 | 53 170
- rezerva na spolufinancovanie predvstupového fondu SAPARD | 64 100 | 51 170 | 0
OSTATNÉ: | 2 253 053 | 2 203 615 | 1 641 257
1. Úhrada majetkovej ujmy: | | |
z toho: | | |
- SLSP, a. s. a SZRB, a. s. | 310 300 | 282 200 | 256 800
- dofinancovanie DBV | 1 700 | 1 500 | 1 350
2. Príspevky politickým stranám a politickým hnutiam  (zákon | | |
SNR č. 424/1991 Zb. o združovaní v politických stranách | | |
a v politických hnutiach v znení neskorších predpisov) | 157 065 | 485 322 | 168 000
3. Výdavky na verejnoprospešné účely podľa § 4a ods. 9 | | |
zákona SNR č. 194/1990 Zb. o lotériách a iných podobných | | |
hrách v znení neskorších predpisov a dotácie na individuálne | | |
potreby obcí z toho: | 131 000 | 98 500 | 98 500
- výdavky na verejnoprospešné účely podľa § 4a ods. 9 | | |
zákona SNR č. 194/1990 Zb. o lotériách  a iných podobných | | |
hrách v znení neskorších predpisov | 50 000 | 17 500 | 17 500
- dotácie na individuálne potreby obcí | 81 000 | 81 000 | 81 000
4. Štátny príspevok na pôžičky mladým manželom | 3 500 | 2 100 | 1 500
5. Rada pre vysielanie a retransmisiu | 20 442 | 20 325 | 20 832
6. Reforma sociálnych dávok (úver od Svetovej banky - IBRD pre | | |
Sociálnu poisťovňu formou návratnej finančnej výpomoci) | 119 000 | |
7. Dotácie na výstavbu Mostu Košická | 213 896 | 175 324 | 288 828
8. Dotácie pre zariadenia sociálnych služieb  pre obce | 576 471 | 596 888 | 613 617
9. Dotácie pre zariadenia sociálnych služieb  pre vyššie uzemné celky | | |
(Spolufinacovanie projektu  "Transformácia existujúcich zariadení | | |
sociálnych služieb") | 33 633 | |
10. Dotácie na záchranu historických pamiatok pre obce | 53 865 | 55 265 | 56 702
11. Dane, daňové kompenzácie na realizáciu významnej investície do | | |
automobilového priemyslu z toho: | 632 181 | 486 191 | 135 128
- PSA Peugeot Citrően | 191 400 | |
- KIA Motors Co.  + HYUNDAI Mobis | 440 781 | 486 191 | 135 128
S P O L U   VPS | 31 234 196 | 37 411 560 | 33 702 168
V rámci zostavenia východísk štátneho rozpočtu na rok 2005 pokračoval proces ďalšieho sprehľadnenia rozpočtovania výdavkov kapitoly Všeobecná pokladničná správa. V porovnaní s rozpočtom na rok 2004 sa ďalšie položky doteraz rozpočtované v kapitole VPS presúvajú do výdavkov iných rozpočtových kapitol. Pritom sa naďalej prioritne zohľadňovala väzba výdavkového titulu na činnosť príslušného rezortu (najmä v oblasti bytovej politiky).  Niektoré z uvedených opatrení sú podmienené prijatím legislatívnych zmien.

V porovnaní s rozpočtom na rok 2004 sa v rozpočte kapitoly VPS na rok 2005 nerozpočtujú:
-	finančné prostriedky na poskytovanie štátnej prémie v stavebnom sporení (rozpočtované v kapitole MVRR SR),
-	finančné prostriedky na poskytnutie štátneho príspevku k hypotekárnym úverom (rozpočtované v kapitole MVRR SR),
-	výdavky na platené poistné za zákonom určené skupiny osôb – vojakov prípravnej služby (rozpočtované v kapitole MO SR),
-	vklady do medzinárodných inštitúcií – Európska investičná banka (nezapočítavajú sa do štátneho rozpočtu, ale budú súčasťou finančných transakcií v štátnych finančných aktívach),
-	výdavky na medziročné zvýšenie platov asistentov poslancov (rozpočtované v kapitole Kancelárie NR SR),
-	výdavky na poskytnutie jednorazového finančného príspevku politickým väznom (realizácia príspevku rokom 2004 končí).  

Na počet výdavkových titulov a rozsah kapitoly VPS mali dôsledok prístupy k rozpočtovaniu kapitoly „Súhrnný finančný vzťah k obciam a vyšším územným celkom“. V prípade schválenia fiškálnej decentralizácie prestane od 1. januára 2005 táto rozpočtová kapitola existovať. Rozpočty obcí a VÚC sa nebudú prioritne dotovať zo štátneho rozpočtu, ale budú v určenej miere participovať priamo na daňových príjmoch. V rámci kapitoly Súhrnný finančný vzťah sa v etape východísk zostavenia rozpočtu špecifikujú tie vzťahy, ktoré sa v ďalšej etape rozpočtových prác pretransformujú na daňové príjmy. Časť rozpočtových vzťahov štátneho rozpočtu k rozpočtom obcí a VÚC na ich samosprávne kompetencie, ktoré nebudú kryté daňovými príjmami, sa budú aj naďalej realizovať formou dotácií. Tieto dotácie sa na rok 2005 rozpočtujú v rámci kapitoly Všeobecná pokladničná správa. Dôvody toho, že sa tieto vzťahy budú aj naďalej realizovať formou dotácií, sú viaceré:
-	ide o dočasne uplatňované vzťahy (Most Košická), 
-	je zámerom zabezpečiť adresnosť pri ich poskytovaní (týkajú sa len vybraných miest a obcí – napr. dotácie na záchranu historických pamiatok a dotácie na zariadenia sociálnych služieb). 

Z uvedených dôvodov nie je účelné zapracovať ich do systému založeného na daňových príjmoch. 

V dôsledku uvedeného postupu v porovnaní s rozpočtom na rok 2004 sa v roku 2005 rozpočtujú v kapitole VPS nasledovné výdavkové tituly:
-	dotácia na výstavbu Most Košická,
-	dotácie pre zariadenia sociálnych služieb pre obce,
-	dotácie na zariadenia sociálnych služieb pre vyššie územní celky (spolufinancovanie projektu „Transformácia existujúcich zariadení sociálnych služieb“),
-	dotácie na záchranu historických pamiatok pre obce.

Kým v rámci rozpočtu na rok 2003 obsahovala kapitola VPS 48 hlavných výdavkových titulov, v roku 2004 23 titulov. V návrhu  rozpočtu kapitoly VPS sa etape  východísk rozpočtuje 23 výdavkových titulov. Návrh rozpočtu kapitoly VPS je súčasťou tejto prílohy. 
	Výdavky kapitoly VPS sa obdobne ako v rozpočte na rok 2004 rozčlenili do troch základných okruhov. Okrem toho sa rozpočet kapitoly VPS spracováva aj podľa rozpočtovej klasifikácie (v súlade s Príručkou na zostavenie návrhu štátneho rozpočtu).

	1. V prvej skupine výdavkov sa rozpočtujú tie, ktoré majú charakter rezerv štátneho rozpočtu. Dočasne sa tu rozpočtuje aj rezerva na prioritné projekty.

	2. Druhú skupinu výdavkov predstavujú zdroje určené na spolufinancovanie projektov PHARE, SAPARD, ISPA a Prechodného fondu. Zdroje na spolufinancovanie sa budú uvoľňovať podľa realizácie konkrétnych projektov. Rozpočtované sú tu aj prostriedky, ktoré bude SR odvádzať do rozpočtu Európskej únie.

	V porovnaní s rozpočtom na rok 2004 sa mení štruktúra rezervy na prostriedky Európskej únie (spolufinancovanie štrukturálnych operácií). 

	V rozpočte na rok 2004 sa výdavky na bankové poplatky, kurzové rozdiely, daň z úroku a nezrovnalosti pre spolufinancovanie štrukturálnych operácií rozpočtovali jednou sumou v rámci jedného výdavkového titulu. V rozpočte na rok 2005 sa vytvára jedna „Rezerva na prostriedky Európskej únie a odvody Európskej únie“, ktorá zahŕňa rezervu na štrukturálne operácie, vlastné zdroje ES a EDF, rezervu na financovanie záručnej sekcie EAGGR a rezervu na predvstupové fondy (tieto výdavky sa rozpočtujú v podrobnejšej, členitejšej štruktúre.)

	3. Tretiu skupinu výdavkov predstavujú tie, ktoré z hľadiska ich charakteru nie je možné, alebo žiaduce rozpočtovať v iných rozpočtových kapitolách. V tejto skupine sa rozpočtujú aj nové výdavkové tituly vo vzťahu k obciam a VÚC.

	Ako nový výdavkový titul sa v kapitole VPS rozpočtujú daňové kompenzácie na realizáciu významných investícií do automobilového priemyslu, a to pre PSA Peugeot Citroen 191,4 mil.Sk a pre KIA Motors Co.+ HYUNDAY Mobis 440,8 mil.Sk. 

Výdavkové tituly rozpočtované v roku 2004 v kapitole
Všeobecná pokladničná správa a nepremietnuté v návrhu
tejto kapitoly na rok 2005
V Ý D A V K OVÉ    T I T U L Y | V Ý D A V K Y
navrhnuté premietnuť do uvedených | vo výške roka 2004
rozpočtových kapitol | (v tis. Sk)
Ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja   SR |
1. Finančné prostriedky na poskytovanie štátnej prémie |
v stavebnom sporení  (zákon SNR č. 310/1992 Zb. |
v znení  neskorších predpisov) | 2 550 000
2. Finančné prostriedky na poskytnutie štátneho príspevku |
k hypotekárnym úverom | 745 000
S p o l u  MVaRR SR: | 3 295 000
Kancelária Národnej rady Slovenskej republiky |
1. Medziročné zvýšenie platov asistentov poslancov | 9 083
S p o l u  KNR SR: | 9 083
Ministerstvo obrany SR |
1. Výdavky na platené poistné za zákonom určené  skupiny |
osob - vojaci prípravnej služby  (zákon č. 328/2002 Z.z.) | 9 000
S p o l u  MO SR: | 9 000
Výdavky nepremietnuté vo VPS v roku 2005  s p o  l u: | 3 735 083