Author: Vranova
Last saved by: dobiasova
Company: MPSVR SR

Informácia 
o priebehu a realizácii Národného akčného plánu pre ženy v SR
v roku 2005
 
Úvod

Národný akčný plán pre ženy v SR (NAP) ako hlavný programový dokument zameraný na zlepšenie postavenia žien v Slovenskej republike v časovom horizonte 10 rokov bol schválený uznesením vlády SR č. 650/1997 zo dňa 16.9.1997 a zásady jeho plnenia boli postupne upravované následnými uzneseniami, ostatným č. 930/2000. 
Uznesením č.505 z 29.júna 2005 boli zrušené na podnet ministerstva financií body C3 a C4 uznesenia č. 930/2000, čím bola zrušená povinnosť zabezpečiť plnenie úloh NAP ako aj podávanie správy o plnení úloh NAP v rezortoch a  ďalších orgánoch štátnej a regionálnej správy, nebola však zrušená úloha C2, ktorá ukladá predložiť správu o priebehu a realizácii NAP, od roku 2001 vo forme informácie. 
Preto predkladáme nasledujúcu informáciu k predmetnej veci hoci si uvedomujeme, že mnohé z pôvodné formulovaných opatrení NAP možno považovať v súčasnosti za prekonané. Pred SR bude stáť úloha vypracovať v oblasti rodovej rovnosti nový dokument, ktorý bude v súčasnom kontexte napĺňať ciele a požiadavky, stanovené v oblasti rodovej rovnosti zo strany Európskej únie a ostatných v tejto oblasti relevantných medzinárodných inštitúcií.   
Okrem toho sa záverom roka 2005 začalo v SR s twíningovým projektom, v rámci ktorého majú byť vytvorené administratívne kapacity a vyškolení príslušní pracovníci na to, aby sa mohla začať uplatňovať okrem špecifických opatrení, zameraných na podporu žien (čo predstavujú opatrenia NAP)  aj stratégia gender mainstreamingu, čo znamená uplatňovanie rodového hľadiska do štátnych politík, rozhodnutí a opatrení, ktoré sú bežne prijímané v rámci rozhodovacích procesov na každej úrovni riadenia spoločnosti. Aj táto skutočnosť musí byť zohľadnená v novom dokumente k problematike rodovej rovnosti v SR.  
 Vyhodnotenie  plnenia Národného akčného plánu pre ženy v SR v roku 2005  nie je analýzou či hodnotiacou správou o postavení žien v SR,  je len vyhodnotením plnenia úloh NAP, ktoré bolo vypracované na základe informácií, ktoré poskytli niektoré realizujúce subjekty.  

Princíp I.  Realizovať v praxi v právnom systéme zakotvené rovnoprávne postavenie ženy v rodine, zamestnaní a v spoločnosti

Opatrenia na riešenie
1.	Trvalo presadzovať a monitorovať dodržiavanie občianskych a ľudských práv žien

Uvedené opatrenie sa realizuje hlavne prostredníctvom Slovenského národného strediska pre ľudské práva (ďalej len „stredisko“), ktoré pri plnení úloh v oblasti ľudských práv mužov, žien a detí monitoruje a hodnotí dodržiavanie ľudských práv a dodržiavanie zásady rovnakého zaobchádzania podľa zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 365/2004 Z. z. o rovnakom zaobchádzaní v niektorých oblastiach a o ochrane pred diskrimináciou a o zmene a doplnení niektorých zákonov (antidiskriminačný zákon), uskutočňuje výskumy a prieskumy na poskytovanie údajov v oblasti ľudských práv, zhromažďuje a šíri informácie v tejto oblasti, pripravuje vzdelávacie aktivity a podieľa sa na informačných kampaniach s cieľom zvyšovania tolerancie spoločnosti, zabezpečuje právnu pomoc obetiam diskriminácie a je oprávnené zastupovať účastníkov v konaní vo veciach porušenia zásady rovnakého zaobchádzania podľa § 10 antidiskriminačného zákona a poskytuje knižničné služby a iné služby v oblasti ľudských práv.
 Jednou z hlavných činností strediska je príprava vzdelávacích aktivít a podieľanie sa na informačných kampaniach s cieľom zvyšovania tolerancie spoločnosti.  V roku 2005 realizovali projekt EK „Projekt informačno-mediálnej antidiskriminačnej kampane“. Vzdelávacia časť kampane začala národnou konferenciou s medzinárodnou účasťou „Výchova k ľudským právam v boji proti diskriminácii“ v decembri 2004. Táto konferencia oficiálne odštartovala sériu aktivít informačnej kampane s cieľom zvyšovania vedomia cieľových skupín v súvislosti uplatňovaním antidiskriminačného zákona v praxi a s dôrazom na prostriedky právnej ochrany pri porušení zásady rovnakého zaobchádzania.
	V rámci tejto kampane stredisko zabezpečilo odborné semináre, s osobitným zameraním na uplatňovanie antidiskriminačného zákona. Keďže cieľovými skupinami boli subjekty z oblasti pracovno-právnych vzťahov išlo o poukázanie na najčastejšie formy diskriminácie v tejto oblasti. Medzi ne patrí aj obťažovanie vrátane sexuálneho. Semináre v roku 2005 sa uskutočnili v 8 regiónoch Slovenska (VÚC); spolu 32 seminárov.
 	Stredisko sa pri výkone svojej práce stretáva s podaniami žien, ktoré namietajú obťažovanie v pracovných vzťahoch. Podľa frekvencie takýchto podaní je možné konštatovať, že obťažovanie a aj sexuálne obťažovanie pri práci nie je ojedinelým javom. Preto na seminároch, prebiehajúcich v roku 2006, stredisko tejto téme venuje osobitnú pozornosť. Napríklad na seminári 3. mája 2006 pri prednáške prezentovanej strediskom na tému „Antidiskriminačná legislatíva a riešenie konkrétnych prípadov diskriminácie na trhu práce“, zorganizovanej pre zamestnancov inšpektorátov práce, boli podrobne diskutované konkrétne prípady obťažovania, vrátane sexuálneho obťažovania, ktoré riešilo stredisko.  
V januári 2006 bola rozhodnutím výkonnej riaditeľky strediska zriadená pri stredisku Národná komisia pre výchovu k ľudským právam. Táto úloha vyplynula z Direktívy OSN pre realizáciu národného plánu v programe výchovy a vzdelávania k ľudským právam.  
	MPSVR SR na základe pôsobnosti ustanovenej v § 66 písm. k) zákona č. 195/1998 Z. z. o sociálnej pomoci v znení neskorších predpisov vykonáva štátny dozor nad poskytovaním sociálnych služieb, najmä nad dodržiavaním základných ľudských práv a slobôd občanov (žien aj mužov) pri poskytovaní sociálnych služieb. V rámci MPSVR SR výkon štátneho dozoru zabezpečuje odbor štátneho dozoru. V záujme zabezpečenia efektívnosti výkonu štátneho dozoru a vymožiteľnosti práva a plnenia povinností sa zároveň ustanovila možnosť ukladania pokút za ustanovených podmienok zo strany orgánu štátneho dozoru.  
 	V roku 2005, v intenciách zahraničnej politiky SR v ľudsko-právnej oblasti,  monitorovalo MZV SR agendu dodržiavania  občianskych a ľudských práv  v  medzinárodno - právnom kontexte. V súčinnosti s vecne príslušnými diplomatickými misiami SR  v zahraničí plnilo MZV SR v roku 2005 špecifické úlohy koordinátora medzinárodných aktivít venovaných problematike rovnosti príležitostí žien a mužov, zabezpečovalo ďalej účasť  SR na medzinárodných fórach venovaných problematike a podieľalo sa na prezentácii národných aktivít na medzinárodnej a regionálnej úrovni. V  tejto súvislosti  pripravilo MZV SR v spolupráci s MPSVR SR spoločnú druhú a tretiu periodickú správu k Dohovoru o odstránení všetkých foriem diskriminácie žien.  

2.	Dôslednejšie zabezpečovať  členenie  štatistických údajov podľa  pohlavia
Štatistický úrad SR aj v roku 2005 realizoval zisťovania hromadných javov, ktoré poskytujú informácie pre hodnotenie postavenia slovenských žien v našej spoločnosti. V roku 2005 boli vydané nasledovné publikácie, ktoré obsahujú aj číselné údaje triedené aj podľa pohlavia:
•	z oblasti štatistiky zamestnanosti a miezd:
o	Výsledky výberových zisťovaní pracovných síl SR
o	Zamestnanci a priemerné mesačné mzdy v SR
o	Zamestnanci a mzdové prostriedky v hospodárstve SR, krajoch a okresoch za rok 2004
o	Zamestnanosť v SR, krajoch a okresoch v roku 2004
o	Štruktúra miezd v SR za rok 2004
o	Úplné náklady práce v SR za rok 2004
•	z oblasti demografickej štatistiky:
o	Stav a pohyb obyvateľstva v SR v roku 2004
o	Vekové zloženie obyvateľstva Slovenskej republiky v roku 2004
o	Bilancia pohybu obyvateľstva podľa národnosti v roku 2004
o	Vývoj obyvateľstva SR v roku 2004
o	Úmrtnostné tabuľky za SR (2004)
•	z oblasti štatistiky školstva:
o	Základné údaje o školách a školských zariadeniach v SR v školskom roku 2004/2005
•	z oblasti štatistiky zdravotníctva:
o	Pracovná neschopnosť pre chorobu a úraz v SR

•	z oblasti štatistiky sociálneho zabezpečenia:
o	Vybrané ukazovatele o zdravotníckych poisťovniach a Sociálnej poisťovni 
o	Zariadenia sociálnych služieb v SR za rok 2004

•	z oblasti štatistiky výskumu a vedy:
o	Ročenka výskumu a vývoja v SR 2005
•	z oblasti štatistiky poľnohospodárstva:
o	 Vybrané ekonomické ukazovatele a zamestnanci v poľnohospodárstve
 SR za rok 2004
•	z výsledkov výskumu verejnej mienky:
o	Skrytá ekonomika v neformálnom sektore vo svetle verejnej mienky v roku 2005
•	súhrnné publikácie:
o	Štatistická ročenka Slovenskej republiky 2005
o	Trendy sociálneho vývoja v SR 2005
o	Vybrané údaje o regiónoch v SR (štvrťročná publikácia)
o	 Regionálne porovnania v SR 2004

Ústav zdravotníckych informácií a štatistiky (v súčasnosti NCZI) v ročných štatistických zisťovaniach sleduje vybrané štatistické ukazovatele o zdravotnom stave obyvateľstva podľa pohlavia a veku a všetky spracovávané štatistické hlásenia o zdravotnom stave obyvateľstva SR a zdravotnícke registre obsahujú údaje, z ktorých možno identifikovať pohlavie a vek dotknutej osoby. V roku 2005 bolo zabezpečené vykazovanie štatistických ukazovateľov podľa pohlavia a jednotlivých nozologických skupín ochorení a to konkrétne podľa požiadaviek v skupine kardiovaskulárnych ochorení a u onkologických ochorení  v Zdravotníckej ročenke SR 2004, vydanej Ústavom zdravotníckych informácií a štatistík v roku 2005.  
 MŠ SR túto úlohu zabezpečuje trvale, prostredníctvom svojej priamo riadenej organizácie Ústavu informácií a prognóz  školstva.
     
3.	Presadzovať sprísnenie dohľadu nad bezpečnosťou pracovných podmienok žien

Poslaním inšpekcie práce, v zmysle ustanovení Zákona č.95/2000 Z.z. o inšpekcii práce a o zmene a doplnení niektorých zákonov,  je okrem iného aj dozor nad dodržiavaním pracovnoprávnych a mzdových predpisov upravujúcich najmä vznik, zmenu a skončenie právnych vzťahov, pracovné podmienky zamestnancov vrátane pracovných podmienok žien, mladistvých a osôb so zmenenou pracovnou schopnosťou.  
	    V rámci plánovaných celoslovenských a krajských úloh NIP roku 2005 nebola ani jedna úloha špeciálne zameraná na problematiku pracovných podmienok žien. V rámci výkonov inšpekcie práce inšpektori sledujú a kontrolujú pracovné podmienky všetkých zamestnancov, t.j. mužov, žien, mladistvých, zamestnancov so zmenenou pracovnou schopnosťou a pod. Neznamená to však, že táto oblasť ostáva zo strany inšpektorov práce pri ich výkone nepovšimnutá. Niektoré z plánovaných celoslovenských, resp. krajských úloh boli realizované na pracoviskách, kde sú v prevažnej väčšine zamestnané ženy, napr. v obchodných reťazcoch, v maloobchode, v administratíve - banky, sporiteľne, poisťovne, v potravinárskom priemysle a pod. 
	Analýzou platnej legislatívy boli vytypované predpisy a paragrafy, ktoré súvisia s pracovnými podmienkami ako determinantami rodovej nerovnosti práce. Šlo o vybrané paragrafy zákona 311/2001 Z. z. v znení neskorších predpisov (Zákonník práce),  zákona 330/1996 Z. z. o BOZP, v znení neskorších predpisov, zákona 552/2003 Z. z. o výkone práce vo verejnom záujme v znení neskorších predpisov, nariadenia vlády SR 201/2001 Z. z. o minimálnych bezpečnostných a zdravotných požiadavkách na pracovisko, nariadenia vlády SR 272/2004 Z. z., ktorým sa ustanovuje sa ustanovuje zoznam prác a pracovísk, ktoré sú zakázané tehotným ženám, matkám do konca deviateho mesiaca po pôrode a dojčiacim ženám, zoznam prác a pracovísk spojených so špecifickým rizikom pre tehotné ženy, matky do konca deviateho mesiaca po pôrode a pre dojčiace ženy a ktorým sa ustanovujú niektoré povinnosti zamestnávateľom pri zamestnávaní týchto žien, nariadenia vlády SR 204/2001 Z. z. o minimálnych bezpečnostných a zdravotných požiadavkách pri práci s bremenami, nariadenia vlády SR 510/2001 Z. z. o minimálnych bezpečnostných a zdravotných požiadavkách na stavenisko, v znení neskorších predpisov, nariadenia vlády 45/2002 Z. z. o ochrane zdravia pri práci s chemickými faktormi, úpravy MZ SSR Z-1629/1978-B/3-05 o hygienických požiadavkách na pracovné prostredie v znení úpravy č. 7/1985 Vestníka MZ SSR.
	Porušenie vybraných ustanovení Zákonníka práce, ktoré poukazujú na možnú rodovú nerovnosť, bolo spolu zistených v 98 prípadoch. Z toho porušenie § 161 ods. 1/, ktorý odsek hovorí o zákaze zamestnávania žien prácami, ktoré sú pre ne fyzicky neprimerané alebo škodia ich organizmu, najmä prácami, ktoré ohrozujú ich materské poslanie a o zoznamoch prác a pracovísk, ktoré sú zakázané všetkým ženám, tehotným ženám, matkám do konca deviateho mesiaca po pôrode a dojčiacim ženám, bolo zistené v 27 prípadoch, z toho 16-krát v Trenčianskom kraji, 6-krát v Košickom kraji, 3-krát v Nitrianskom kraji a 2-krát v Prešovskom kraji.
	V jednom prípade (Nitriansky kraj) bolo zistené porušenie ustanovenia § 5 nariadenia vlády SR 272/2004 Z. z., kde je zamestnávateľ zaviazaný informovať tehotnú ženu, matku do konca deviateho mesiaca po pôrode, dojčiacu ženu a zástupcov zamestnancov o výsledkoch posúdenia rizika a o všetkých opatreniach, ktoré prijme na zaistenie bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci.
	Vo všeobecnosti, teda vo vzťahu ku všetkým zamestnancom, možno konštatovať, že sledované porušenia, podľa vopred určeného výberu boli v tejto početnosti:
-	Zákonník práce porušený v 98 prípadoch
-	Zákon 330/1996 Z. z. v znení neskorších predpisov, porušený v 908 prípadoch
-	Nariadenie vlády SR 201/2001 Z. z. porušenia zistené v 8 prípadoch
-	Nariadenie vlády SR 204/2001 Z. z. porušenie zistené v 1 prípade
-	Nariadenia vlády SR 272/2004 Z. z. porušenie zistené v 1 prípade
Zamestnávateľom bolo nariadené zistené nedostatky v stanovených termínoch odstrániť. Porušenia vybraných ustanovení v ostatných, skôr popísaných ustanoveniach, neboli zistené.

4.	Vytvárať podmienky ženám pri hľadaní ich pracovného uplatnenia, a to najmä tým, ktoré vzhľadom na vek, zdravotný stav, povinnosti v rodine a iné faktory majú problémy s uplatnením na trhu práce
 
V roku 2005 bol zaznamenaný medziročný rast zamestnanosti o 2,1 %.. Vcelku priaznivo sa vyvíjala aj miera zamestnanosti:

Ukazovateľ | SR | EÚ-25
| 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2005
Celková miera zamestnanosti (15-64 rokov) | | |
Spolu | 56,5 | 56,5 | 56,7 | 57,6 | 56,9 | 57,7 | 63,8
Muži | 61,5 | 61,4 | 62,0 | 63,0 | 63,0 | 64,6 | 71,3
ženy | 51,5 | 51,8 | 51,4 | 52,2 | 50,9 | 50,9 | 56,3

Ukazovateľ | SR | EÚ-15
| 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2005
Miera zamestnanosti starších 55-64
55-64 spolu | 21,4 | 22,3 | 22,9 | 24,6 | 26,3 | 30,3 | 42,5
55-64 muži | 35,4 | 37,7 | 39,1 | 41,0 | 42,9 | 47,8 | 51,8
55-64 ženy | 9,8 | 9,8 | 9,5 | 11,2 | 12,4 | 15,6 | 33,7

Celkový počet uchádzačov o zamestnanie v roku 2005 poklesol o  1,1 %. Výrazne poklesol podiel dlhodobo nezamestnaných mužov a zvýšil sa podiel dlhodobo nezamestnaných žien na celkovom počte dlhodobo nezamestnaných uchádzačov o zamestnanie. Rovnaký vývoj bol vo všetkých krajoch okrem bratislavského kraja, v ktorom sa v roku 2005 medziročne mierne zvýšil podiel dlhodobo nezamestnaných mužov na celkovom počte dlhodobo nezamestnaných uchádzačov o zamestnanie a mierne poklesol podiel dlhodobo nezamestnaných žien na celkovom počte dlhodobo nezamestnaných uchádzačov o zamestnanie. 
Nepriaznivým javom bol  značný a každoročne sa zvyšujúci podiel uchádzačov o zamestnanie bez vzdelania a so základným vzdelaním na celkovom počte uchádzačov o zamestnanie. Podiel uchádzačov o zamestnanie bez vzdelania na celkovom počte uchádzačov o zamestnanie sa postupne zvýšil z 2,5 % v roku 2000 na 4,5 % v roku 2005 pri miernom poklese ich absolútneho počtu na 14,9 tis. osôb v roku 2005 a pri pretrvávajúcim vyššom ako 54,0 %-nom podiele mužov na absolútnom počte tejto skupiny uchádzačov o zamestnanie. Rovnaká tendencia vývoja sa prejavovala aj v podiele uchádzačov o zamestnanie s dosiahnutým základným stupňom vzdelania. Podiel tejto skupiny uchádzačov o zamestnanie na celkovom počte uchádzačov o zamestnanie sa postupne zvýšil z 27,0 % v roku 2000 na 31,2 % v roku 2005 pri znižujúcom sa podiele mužov z 52,7 % v roku 2002 na 47,9 % v roku 2005 a zvyšujúcom sa podiele žien z 47,2 % v roku 2002 na 52,1 % v roku 2005. Zvyšujúce sa podiely obidvoch skupín uchádzačov o zamestnanie napovedajú, že práve tieto skupiny tvoria tvrdé jadro dlhodobej a veľmi dlhodobej nezamestnanosti a pritom prevažujú medzi nimi vekové skupiny do 54 rokov veku. Najvyššie počty uchádzačov o zamestnanie patriacich do týchto dvoch skupín Ústredie práce, sociálnych vecí a rodiny vykazuje v prešovskom kraji, košickom kraji, banskobystrickom kraji a v nitrianskom kraji, čo sú regióny s veľmi vysokou nezamestnanosťou, s vysokou dlhodobou nezamestnanosťou (podiel dlhodobo nezamestnaných uchádzačov o zamestnanie na celkovom počte uchádzačov o zamestnanie sa v roku 2005 v týchto krajoch pohyboval od 52,5 % v nitrianskom kraji do 58,5 % v košickom kraji) a okrem nitrianskeho kraja, sú to aj kraje s vysokým počtom  a podielom osôb z marginalizovaných rómskych komunít. Vo vzťahu k týmto dvom skupinám, ale aj vo vzťahu k záujemcom o zamestnanie, bude potrebné vytvoriť a uplatňovať rýchlo začleňujúce programy vzdelávania v rámci druhej šance, umožňujúce najmä dokončenie základného a úplného stredného vzdelania, získanie odborných zručností  napr. formou zamestnaneckej praxe s ich osobitným zameraním na osoby z marginalizovaných rómskych komunít, ženy s rodinnými povinnosťami, so zdravotným postihnutím, programy zamerané na zmenu zastaralých kvalifikácií a zručností, najmä u starších žien ohrozených prepúšťaním, najmä hromadným. 
Uvedená úloha sa plní hlavne v rámci projektov, zameraných na zvýšenie zamestnanosti a zamestnateľnosti skupín, ohrozených na trhu práce, medzi ktoré patria aj ženy. V rámci realizácie národných projektov sa Ústredie práce, sociálnych vecí a rodiny ako konečný užívateľ/príjemca pomoci zaviazalo postupovať v súlade s článkom 12 Nariadenia rady č. 1260/1999/ES ohľadom dodržiavania princípu odstraňovania nerovností a podpore rovnosti mužov a žien takým spôsobom, aby bolo možné overiť kvantitatívne údaje ohľadom uplatňovania tohoto princípu.  
Podľa jednotlivých nástrojov aktívnej politiky trhu práce v zmysle zákona č. 5/2004 Z.z. o službách zamestnanosti a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov bolo zastúpenie žien nasledovné.
Úrady práce, sociálnych vecí a rodiny 
§ 49 príspevok na samostatnú zárobkovú činnosť - z celkového počtu 9 908 uchádzačov o zamestnanie (ďalej len UoZ)  bolo 38, 02 % žien
§ 50 príspevok na zamestnávanie znevýhodneného uchádzača o zamestnanie - z celkového počtu 3 444 umiestnených UoZ bolo 59,70 % žien
§ 51 vykonávanie absolventskej praxe - z celkového počtu 24 838 umiestnených UoZ  bolo 66,99 % žien
§ 52 príspevok na aktivačnú činnosť -  bolo z celkového počtu  165 332 umiestnených UoZ 42,62 % žien

5.	Podporovať rozvoj služieb na zabezpečenie chodu domácnosti (najmä výchova a opatrovanie detí) v rodinách žien aktívnych v politike, resp. vo vedúcich funkciách u zamestnaných,  podnikateliek a podnikateľov.
Osobitná podpora žien v politike a na riadiacich postoch v záujme uľahčenia zosúladenia rodinných a pracovných resp. verejných povinností nebola predmetom aktivít štátnej resp. komunálnej správy, ani žiadnej mimovládnej organizácie. Tieto ženy môžu využívať bežnú sieť existujúcich predškolských a mimoškolských zariadení (jaslí, MŠ a školských družín). 
V ponuke služieb pre každú rodinu sú v súčasnosti služby v starostlivosti o deti v prípade vzniku neočakávaných alebo krátkodobých udalostí, či situácií, ktoré by pomohli rodičom bezprostredne a na nevyhnutný čas poskytnúť starostlivosť o deti vo vlastnom rodinnom prostredí alebo mimo neho zastúpené minimálne.
U uchádzačov o zamestnanie je možné v čase vzdelávania a prípravy pre trh práce   dostať z úradov práce, sociálnych vecí a rodiny príspevkov na služby starostlivosti o  deti v predškolskom veku.  V roku 2005 bol tento príspevok poskytnutý  2,1 tis. uchádzačom o zamestnanie, čo predstavovalo 6,1 % z uchádzačov o zamestnanie zaradených do vzdelávania a prípravy pre trh práce. Príspevok na služby pre rodinu s deťmi počas vzdelávania a prípravy pre trh práce bol poskytovaný najvyššiemu podielu uchádzačov o zamestnanie zaradených do vzdelávania a prípravy pre trh práce v trenčianskom kraji (8,0 %) a najnižšiemu podielu v bratislavskom kraji (3,6 %).  Od roku 2006 sa začal poskytovať aj príspevok na služby pre rodiny s deťmi  počas účasti  záujemcov o zamestnanie na vzdelávaní a príprave pre trh práce a počas účasti uchádzačov o zamestnanie a záujemcov o zamestnanie na odborných poradenských službách.  
Zároveň sa od roku 2006 začal poskytovať príspevok na vzdelávanie a prípravu pre trh práce záujemcov o zamestnanie vo výške 100 % oprávnených nákladov. Zámerom týchto opatrení bolo rozšírenie podpory vzdelávania a prípravy pre trh práce na tie skupiny, ktoré z rôznych dôvodov strávili dlhší čas mimo trhu práce, vrátane starostlivosti o závislých členov rodiny. 

6.	Zvyšovať právne vedomie žien v  oblasti ochrany práce,  pracovného a rodinného práva

	Túto úlohu Národný inšpektorát práce plní formou poradenstva, ktorého realizovanie   mu vyplýva z § 2 Zákona 95/2000 Z. z. o inšpekcii práce a o zmene a doplnení niektorých zákonov. V roku 2005 poskytli orgány inšpekcie práce spolu 5419 poradenstiev, celkový čas venovaný poradenskej činnosti bol 13 410 hodín, tento čas predstavuje 5,68 % z celkovej činnosti orgánov inšpekcie práce. Bezplatné poradenstvo zo strany inšpektorov práce bolo zo strany zamestnávateľov, zamestnancov, živnostníkov hodnotené pozitívne, preto je potrebné v tomto pokračovať. Toto pozitívne hodnotenie činnosti je dané  profesionálnou úrovňou inšpektorov práce v danej problematike a prístupom k ľudom.
	  Právne vedomie žien v rezorte školstva sa zvyšuje prostredníctvom metodických centier,  v rámci realizácie projektu Interpersonálna komunikácia, v súlade s  Koncepciou rovnosti príležitostí mužov a žien.
	Zvyšovanie právneho vedomia žien  je náplňou aj vzdelávacích aktivít konaných na pôde VÚC vo viacerých regiónoch.     
Občianske združenia združujúce ľudí so zdravotným postihnutím v rámci svojich projektov realizujú tzv. kurzy sociálnej rehabilitácie, ktorých súčasťou sú prednášky z rôznych oblastí života, napr. oblasť pracovného a rodinného práva, ochrany práce, práva sociálneho zabezpečenia a pod. V rámci týchto stretnutí sa konajú aj prednášky a besedy s cieľom zvyšovania povedomia žien so zdravotným postihnutím v oblasti svojich práv. Poradenstvo a pomoc pri uplatnení na trhu práce ženám so zdravotným postihnutím poskytujú  agentúry podporovaného zamestnávania. 

7.	Podporovať  zriadenie  inštitútu „ombudsmana“ zameraného na ochranu zabezpečovania  ľudských práv  vo všetkých  oblastiach

Úloha splnená.  
Slovenská republika   vo svojom právnom poriadku zakotvila inštitút ombudsmana – verejného ochrancu práv. Verejný ochranca práv je ústavným orgánom, ktorého postavenie a činnosť upravuje Ústava Slovenskej republiky v článku 151a a bližšie jeho pôsobenie špecifikuje zákon č. 564/2001 Z. z. o verejnom ochrancovi práv v znení neskorších predpisov. Verejný ochranca práv je nezávislý orgán, ktorý sa v rozsahu a spôsobom ustanoveným zákonom podieľa na ochrane základných práv a slobôd fyzických osôb a právnických osôb pri konaní, rozhodovaní alebo nečinnosti orgánov verejnej správy, ak je ich konanie, rozhodovanie alebo nečinnosť v rozpore s právnym poriadkom alebo s princípmi demokratického a právneho štátu.
V Slovenskej republike nebol zriadený osobitne ombudsman pre problematiku rodovej rovnosti, pretože táto problematika sa chápe ako integrálna súčasť ochrany ľudských práv a rieši sa tak ako každé porušenie ľudských práv. Verejný ochranca práv koná na základe podnetu alebo z vlastnej iniciatívy. S podnetom sa na verejného ochrancu práv môže obrátiť každý, kto sa domnieva, že pri konaní, rozhodovaní alebo nečinnosti orgánu verejnej správy boli porušené základné práva a slobody v rozpore s právnym poriadkom alebo princípmi demokratického a právneho štátu. Pri podávaní podnetu nie je rozhodujúce, či ide o porušenie základných práv a slobôd podávateľa podnetu alebo inej osoby. Orgán verejnej správy je povinný vysporiadať sa s dôkazmi, ktoré verejný ochranca práv navrhne v odôvodnení rozhodnutia ako aj s opatreniami, ktoré navrhol. Ak orgán verejnej správy nevyhovie žiadosti verejného ochrancu práv, verejný ochranca práv túto skutočnosť oznámi jeho nadriadenému orgánu a ak takého niet, vláde Slovenskej republiky.
Z celkového počtu viac ako 5000 podnetov doručených verejnému ochrancovi práv je v 37 %-ách podávateľom žena.  

8.	Doplniť  legislatívu o zodpovednosť obcí  za rozvoj  bývania  v spravovanom území a o zmeny  týkajúce sa daní tak, aby mali obce  možnosť  príjem z daní investovať  do zabezpečenia  bývania občanov  ako aj do sektoru služieb,  osobitne služieb pre  ženy  a rodiny

Pôsobnosť obcí za rozvoj bývania je v Koncepcii štátnej bytovej politiky do roku 2005 s výhľadom do roku 2010 smerovaná najmä na vytváranie priestorových podmienok pre rozvoj bývania v rámci územného rozvoja sídel. Legislatívne sa zodpovednosť obcí za rozvoj bývania riešila doplnením § 4 ods. 3, písm. i) zákona č. 453/2001 Z. z., ktorým sa zmenil a doplnil zákon č. 369/1990 Zb. o obecnom zriadení v znení neskorších predpisov, podľa ktorého obce, okrem iného, obstarávajú koncepciu rozvoja jednotlivých oblastí života obce, obstarávajú a schvaľujú programy rozvoja bývania a spolupôsobia pri vytváraní vhodných podmienok na bývanie v obci. S uvedenou pôsobnosťou obcí súvisí aj koordinácia a účasť v procese rozvoja bývania v sídlach, koordinácia a zabezpečovanie pozemkov a výstavby technickej infraštruktúry pre výstavbu bytov a skvalitňovanie hospodárenia s obecným bytovým fondom.  

9.	Legislatívne upraviť riešenie  bytových náhrad  pri rozpade  manželstva, poskytovanie príspevkov na bývanie  a  ekonomických nástrojov bytovej politiky.
 K riešeniu úlohy možno konštatovať ako v minulých rokoch, že riešenie  bytových náhrad  pri rozpade  manželstva nebolo legislatívne upravené.  
 							
10.	 Doplniť legislatívu o možnosť ženy používať po uzatvorení manželstva rodné priezvisko aj priezvisko manžela súčasne
Úloha splnená v roku 2001.
Možnosť  ženy používať po uzatvorení  manželstva  rodné priezvisko aj priezvisko manžela   súčasne  bola schválená zákonom  č. 198/2002 Z. z. (§ 37b), ktorým sa mení   a   dopĺňa  zákon    č.  94/1963   Zb.   Zákon  o rodine  v znení   neskorších  predpisov,  zákon    Národnej   rady SR   č. 300/1993  Z. z.  o  mene  a  priezvisku v   znení  zákona Národnej  rady  SR č. 154/1994 Z. z., zákon  Národnej  rady  č. 154/1994 Z. z.  o matrikách v znení neskorších predpisov. 
V súčasnosti platný Zákon č. 36/2005 Z. z. o rodine a o zmene a doplnení niektorých zákonov v platnom znení upravuje používanie priezviska tak, že manžel, ktorý pri uzavretí manželstva prijal priezvisko druhého manžela ako spoločné priezvisko, si môže zároveň nechať v poradí uvedené ako druhé priezvisko svoje predošlé priezvisko.

Princíp II.   Vytvárať priestor pre osobnú voľbu rozvojových životných stratégií žien v rodine, v zamestnaní a v spoločnosti
Opatrenia na riešenie:

1.	Vytvárať  v širšej miere podmienky  pre  slobodnú voľbu  realizácie  materskej a/alebo profesijnej úlohy  žien

 	Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny SR prikladá problematike zosúlaďovania pracovného a rodinného života vysokú pozornosť a problematiku zaradilo do svojich priorít na roky 2005 – 2006 a pripravilo osobitný dokument s návrhom súboru opatrení na zosúlaďovanie pracovného a rodinného života. Opatrenia pre zosúladenie rodinného a pracovného života sú zahrnuté aj do strategických materiálov ministerstva v oblasti zamestnanosti ako napr. Národný akčný plán zamestnanosti na roky 2004 –2006 a Akčný plán pre vzdelávanie a zamestnanosť (viac v opatrení 3). 
Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny SR zaviedlo tradíciu v realizácii projektu sociálneho auditu Rodina a práca. Každoročne je vyhlasovaná súťaž „Zamestnávateľ ústretový k rodine“, ktorej cieľom je oceniť a motivovať zamestnávateľov, aby vytvárali pracovné podmienky zohľadňujúce rodinné povinnosti zamestnancov.  Súťaž je hodnotená v rámci 3 súťažných kategórií: rodinná politika, rovnosť príležitostí žien a mužov a najoriginálnejšie opatrenie pre rodinu. Zamestnávatelia prihlasujú do súťaže opatrenia, ktoré realizovali v oblasti flexibility práce a pracovného času, opatrenia na personálny rozvoj zamestnancov, opatrenia v rámci služieb pre rodiny ako pomoc pri starostlivosti o deti a členov rodiny,  pomoc pri zabezpečovaní chodu domácnosti, finančné príspevky rodinám zamestnancov, ako aj podpora voľnočasových a rekreačných aktivít zamestnancov. V kategórii rovnosť príležitostí sa sleduje rodová štruktúra zamestnancov,  vrátane zamestnancov v rozhodovacích pozíciách. Veľký dôraz sa kladie na rodovo nediskriminujúce odmeňovanie, prijímanie do zamestnania, rodovo citlivú podporu odborného a kariérneho rastu a kvalifikácie žien a mužov.  Vyhlásenie víťazov súťaže za rok 2005 sa uskutočnilo v rámci medzinárodnej konferencie OECD „Zosúlaďovanie rodiného a pracovného života s dôrazom na sociálne služby“  29.mája 2006 v Bratislave.
Od 1. januára 2004 nadobudol účinnosť zákon č. 461/2003 Z. z. o sociálnom poistení v znení neskorších predpisov (ďalej len „zákon o sociálnom poistení“). Na zákon o sociálnom poistení s účinnosťou od 1. januára 2005 nadviazal zákon č. 43/2004 Z. z. o starobnom dôchodkovom sporení a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov (ďalej len „zákon o starobnom dôchodkovom sporení“). Pri koncepcii a novelizácii oboch týchto zákonov bola uplatňovaná Smernica Rady 79/7/EHS z 19. decembra 1978 o postupnom vykonávaní zásady rovnakého zaobchádzania s mužmi a ženami vo veciach súvisiacich so sociálnym zabezpečením. 
            Jedinou dávkou z nemocenského poistenia podľa zákona o sociálnom poistení, ktorá je určená iba pre poistenkyňu, je vyrovnávacia dávka.  Účelom vyrovnávacej dávky je realizácia práva na zvýšenú ochranu žien v pracovnoprávnych vzťahoch počas tehotenstva alebo materstva do konca 9 mesiaca po pôrode, ak je preradená na inú prácu, pretože práca ktorú vykonávala predtým je tehotným ženám zakázaná (podľa zákona č. 311/2001 Z. z. Zákonník práce, v znení neskorších zákonov) a bez jej zavinenia v nej dosahuje nižší príjem. Vyrovnávacia dávka dorovnáva rozdiel príjmu dosiahnutý pred a po preradení. 
Poistenkyňa, ktorá je tehotná alebo sa stará o narodené dieťa, má nárok na materské, ak v posledných dvoch rokoch pred pôrodom bola nemocensky poistená najmenej 270 dní. Nárok na materské vzniká od začiatku šiesteho týždňa pred očakávaným dňom pôrodu a zaniká uplynutím 28. týždňa od vzniku nároku na materské. Obdobie poberania materského sa predlžuje na 37. týždňov, ak poistenkyňa porodila dve alebo viac detí alebo ak je osamelá. Iný poistenec, ktorý prevzal dieťa do starostlivosti má po splnení podmienok nárok na materské. Otec dieťaťa má nárok na materské aj po dohode s matkou dieťaťa, najskôr po uplynutí 14 týždňov od vzniku nároku na materské, ak matka nepoberá materské ani rodičovský príspevok. 

2.	Presadzovať nové podmienky poskytovania rodičovského príspevku

1. júla 2005 nadobudol účinnosť zákon č. 244/2005 Z. z., ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 280/2002 Z. z. o rodičovskom príspevku v znení neskorších predpisov a zákon č. 461/2003 Z. z. o sociálnom poistení v znení neskorších predpisov, ktorý vytvára priestor pre slobodné rozhodnutie rodiča, či sa bude starať o dieťa osobne, alebo si vyberie fyzickú osobu alebo právnickú osobu, ktorá poskytne dieťaťu najkvalitnejšiu starostlivosť v čase, keď vykonáva zárobkovú činnosť a nestráca tak kontakt s trhom práce. Uvedenou právnou úpravou sa zjednotila výška rodičovského príspevku pre rodiča osobne sa starajúceho o svoje dieťa a pre rodiča vykonávajúceho zárobkovú činnosť, čím sa zvýšila možnosť príjmu zo zárobkovej činnosti aj počas starostlivosti o dieťa vo veku do 3 rokov resp. 6 rokov veku. V znení uvedenej novely  prislúcha rodičovský príspevok rodičovi, ktorý sa riadne stará o dieťa do troch rokov veku alebo do šesť rokov veku ak ide o dieťa s dlhodobo nepriaznivým zdravotným stavom alebo o dieťa, ktoré bolo zverené do starostlivosti, nahradzujúcej starostlivosť rodičov.   Zákon novo vymedzuje riadnu starostlivosť ako jednu z podmienok nároku na rodičovský príspevok. Podmienka riadnej starostlivosti je splnená osobnou starostlivosťou  aj  vtedy, ak rodič počas výkonu zárobkovej činnosti alebo štúdia na strednej alebo vysokej škole alebo počas vzdelávania a prípravy na trh práce podľa osobitného predpisu zabezpečí riadnu starostlivosť o dieťa plnoletou fyzickou osobou alebo právnickou osobou. Rodičovský príspevok rodičovi neprislúcha v prípade, ak sa riadna starostlivosť o dieťa zabezpečuje v školskom zariadení, ktoré je zaradené do siete škôl a školských zariadení a ktorému boli na dieťa poskytnuté prostriedky zo štátneho rozpočtu alebo z výnosu dane z príjmov.  Opatrenia zákona smerujú k podporovaniu pracovnej aktivity starajúcich sa, ktorá by im umožnila relatívnu ekonomickú nezávislosť a zároveň k podporovaniu zabezpečenia starostlivosti o osoby odkázané na starostlivosť tak, aby sa vytvorila lepšia rovnováha medzi rodinným a pracovným životom. 
	V prípade súčasného nároku na rodičovský príspevok a nároku na materské sa podľa uvedenej novely prednostne poskytuje materské ako dávky nemocenského poistenia. Vzhľadom na to, že výška materského môže byť nižšia ako rodičovský príspevok, od 1. júla 2005 sa poskytuje rodičovský príspevok aj popri poberaní materského ako doplnok k materskému do sumy rodičovského príspevku. Toto riešenie odstraňuje nerovnosť finančného zabezpečenia rodičov v čase starostlivosti o dieťa do troch rokov, alebo do šesť rokov veku dieťaťa s dlhodobo nepriaznivým zdravotným stavom, a podporujú sa predovšetkým nízkopríjmové rodiny. S účinnosťou  od 1. septembra 2005  sa Opatrením MPSVR SR č. 378/2005 Z. z. o ustanovení súm rodičovského príspevku zvýšil rodičovský príspevok na 4 230 Sk.  
Vo väzbe na zvýšenie daňového bonusu na vyživované dieťa sa zo zákona o sociálnom poistení  od 1. januára 2006 vypustila možnosť zníženia sadzby poistného na starobné poistenie na nezaopatrené dieťa, o ktoré sa stará rodič alebo osvojiteľ nezaopatreného dieťaťa. Touto legislatívnou zmenou došlo k zjednoteniu daňového a odvodového bonusu do jednotného efektívnejšieho systému. 

3.	Presadzovať vnútorne konzistentný systém opatrení pre pružný prechod z  aktívneho materstva do pracovnej aktivity vhodnou úpravou pracovných podmienok pre ženy a podmienok pre doplnenie vzdelania pre ženy

V roku 2005 prebiehala príprava dôležitého dokumentu „Návrh opatrení na zosúladenie rodinného a pracovného života na rok 2006 s výhľadom do roku 2010“, ktorý sa významne dotýka uvedeného opatrenia. Rieši problematiku zosúladenia pracovného a rodinného života v kontexte súčasnej pozície z pohľadu nielen žien, ale všetkých zamestnancov s rodinnými povinnosťami. Uvedený materiál bol pripravený na základe uznesenia vlády SR č. 557/2005 k Stratégii konkurencieschopnosti Slovenskej republiky do roku 2010 – Akčné plány a jeho vypracovanie bolo súčasťou Národného programu reforiem Slovenskej republiky 2006 - 2008 prijatého uznesením vlády SR č. 797/2005. Opatrenia na zosúladenie rodinného a pracovného života sú súčasťou komplexnej reformy v oblasti zamestnanosti a sociálnej politiky a sú spojené s daňovou reformou, ktorá sa začala v januári 2004. 
Cieľom návrhu je podporiť zvýšenie zamestnateľnosti a zamestnanosti osôb s rodinnými povinnosťami a zníženie rizika, že tieto osoby budú vystavené dileme práca verzus rodina alebo sa stanú objektom diskriminácie  na trhu práce a v zamestnaní z dôvodu starostlivosti o rodinu a rozšíriť  podporné  a  odľahčovacie služby pre rodiny tak, aby sa navrhnuté opatrenia stali nástrojom vytvárania priestoru pre vyrovnávanie sa s nepriaznivými demografickými zmenami na Slovensku. Zámerom prípravy materiálu bolo pomenovať opatrenia na zosúladenie rodinného a pracovného života, ktoré môžu byť súčasťou prorodinnej politiky, ktorú realizuje štát, ale aj zamestnávatelia a nemenej významným spôsobom sa na nej podieľajú aj obce.
Opatrenia prijímané na úrovni štátu majú charakter legislatívnych, inštitucionálnych a podporných aktivít v rámci sociálnej a rodinnej politiky a  politiky trhu práce. Problematika zosúladenia rodinného a pracovného života je dôležitou súčasťou materiálu „Aktualizácia štátnej rodinnej politiky na roky 2005 - 2006“. 
      Dôležitú úlohu zohráva prorodinná politika zamestnávateľov, ktorá je v súčasnosti na úrovni skôr intuitívneho prijímania opatrení ako na úrovni systematických strategických cieľov a zámerov. Zamestnávatelia si nedostatočne uvedomujú priamy prínos prorodinných opatrení (ekonomický efekt vyplývajúci zo zníženia fluktuácie, chorobnosti, zníženie počtu výberových konaní, získanie lojálnych a kvalitných zamestnancov), ktorý sa odráža na ekonomických výsledkoch podniku.
      Často sa zabúda na úlohu infraštruktúry v mieste bydliska a celkovej prorodinnej klímy a na to, že  všetky opatrenia prijímané na úrovni mestského, či obecného zastupiteľstva by mali byť prehodnocované z aspektu ich prínosu pre občanov s rodinnými povinnosťami  (infraštruktúra priateľská k rodine).
     	 Zosúladenie rodinného a pracovného života je jednou z prioritných úloh riešených v rámci cieľov Európskej únie a má priamu súvislosť s formulovaním stratégií čelenia demografickým zmenám tak, ako boli identifikované v zelenej knihe Európskej komisie: Ako čeliť demografickým zmenám: nová solidaritou medzi generáciami. Návrhy opatrení na zosúladenie pracovného a rodinného života sú rozdelené do troch častí:
•	opatrenia zamerané na analýzu existujúceho legislatívneho a normatívneho rámca pre zosúladenie rodinného a pracovného života a návrh ich úpravy
•	opatrenia na vytvorenie podmienok prorodinného orientovania inštitúcií a organizácií vrátane zberu a  analýzy informácií a  štatistík v  prospech vytvárania spoločnosti priateľskej rodine
•	opatrenia na zvýšenie dostupnosti, pružnosti a kvality vzdelávacieho systému a celoživotného vzdelávania sa.
Z hľadiska legislatívneho zosúladenie pracovného a rodinného života je podmienené nasledujúcimi zákonmi:
 	Uľahčenie prístupu k zamestnaniu a k jeho vykonávaniu umožňuje ustanovenie § 49 zákona č. 311/2001 Z. z.  Zákonníka práce, zamestnávateľ môže so zamestnancom v pracovnej zmluve dohodnúť kratší pracovný čas , ako je ustanovený týždenný pracovný čas.  Zákonník práce tiež upravuje inštitút domáckeho zamestnanca a pružného pracovného času. Podľa § 157 Zákonníka práce zamestnávateľ je povinný zamestnankyňu  (zamestnanca), ktorý sa vráti do práce po skončení materskej dovolenky alebo rodičovskej dovolenky (v trvaní 28 resp. 37 týždňov - § 166 odsek 1 Zákonníka práce), alebo zamestnanca, ktorý sa vráti do práce po skončení dočasnej pracovnej neschopnosti alebo karantény (karanténneho opatrenia), zaradiť na ich pôvodnú prácu a pracovisko. Ak to nie je možné preto, že táto práca sa nevykonáva alebo pracovisko je zrušené, musí ich zamestnávateľ zaradiť na inú prácu zodpovedajúcu pracovnej zmluve. Po návrate zamestnankyne po rodičovskej dovolenke (§ 166 ods. 2 Zákonníka práce), zamestnávateľ je povinný prideľovať zamestnankyni prácu podľa pracovnej zmluvy (§ 47 ods. 1, písm. a) Zákonníka práce). V prípade návratu zamestnanca, ktorý sa staral o dieťa alebo odkázaného člena rodiny, zamestnávateľ je oprávnený zamestnancovi prikázať účasť na prehlbovaní kvalifikácie na výkon práce dojednanej v pracovnej zmluve, v zmysle ustanovenia § 153  Zákonníka práce . 	
Prehlbovaním kvalifikácie sa rozumie tiež jej udržovanie a obnovovanie. Účasť na vzdelávaní je právne kvalifikovaná ako výkon práce, za ktorý zamestnávateľ poskytuje zamestnancovi mzdu. Ak zamestnanec prechádza na nové pracovisko alebo na nový druh práce alebo spôsob práce, pokiaľ je to nevyhnutné najmä pri zmenách v organizácii práce, alebo iných racionalizačných opatreniach, je zamestnávateľovi, tak ako to vyplýva z ustanovenia § 154 ods. 2 Zákonníka práce, stanovená povinnosť, zamestnanca rekvalifikovať.
Zákon č. 5/2004 Z. z. o službách zamestnanosti a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov obsahuje opatrenia na podporu zosúladenia pracovného a rodinného života, ktoré sú súčasťou aktívnych opatrení na trhu práce. Je to poskytovanie príspevku na služby pre rodinu s deťmi, t. j. na úhradu časti preukázaných výdavkov na pobyt dieťaťa v predškolskom zariadení alebo na úhradu časti preukázaných výdavkov na starostlivosť o dieťa poskytovanú fyzickou osobou, ktorá má oprávnenie na vykonávanie tejto činnosti.
 Príspevok na služby pre rodinu s deťmi sa  poskytuje podľa § 43 ods. 11 tohto zákona uchádzačovi o zamestnanie a záujemcovi o zamestnanie, ktorí sa zúčastňujú na aktivitách v rámci odborných poradenských služieb a ktorí sú rodičmi starajúcimi sa o dieťa pred začatím povinnej školskej dochádzky alebo inými oprávnenými osobami starajúcimi sa o dieťa pred začatím povinnej školskej dochádzky.
 Príspevok na služby pre rodinu s deťmi poskytujú úrady práce, sociálnych vecí a rodiny podľa § 46 ods. 10 zákona o službách zamestnanosti  aj uchádzačovi o zamestnanie a záujemcovi o zamestnanie, ktorí sa zúčastňujú na vzdelávaní a príprave pre trh práce a ktorí sú rodičmi starajúcimi sa o dieťa pred začatím povinnej školskej dochádzky alebo inými oprávnenými osobami starajúcimi sa o dieťa pred začatím povinnej školskej dochádzky.
Výška príspevku na  služby pre rodinu s deťmi poskytovaného počas účasti uchádzača o zamestnanie a záujemcu o zamestnanie na odborných poradenských službách je ustanovená v §10 ods. 3 vyhlášky Ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky č. 31/2004 Z. z. v znení vyhlášky č. 613/2005 Z. z. a výška príspevku na  služby pre rodinu s deťmi  poskytovaného uchádzačovi o zamestnanie a záujemcovi o zamestnanie počas ich vzdelávania a prípravy pre trh práce je ustanovená v § 3 ods. 2 vyhlášky Ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky č. 44/2004 Z. z. v znení vyhlášky č. 614/2005 Z. z. V obidvoch prípadoch sa príspevok na služby pre rodinu s deťmi poskytuje v rovnakej výške, a to najviac v sume 1 200 Sk mesačne na jedno dieťa a na každé ďalšie dieťa najviac v sume 900 Sk mesačne počas trvania účasti uchádzača o zamestnanie a záujemcu o zamestnanie na aktivitách v rámci odborných poradenských služieb alebo počas trvania účasti uchádzača o zamestnanie a záujemcu o zamestnanie na vzdelávaní a príprave pre trh práce. Tieto príspevky sú financované zo zdrojov určených na aktívnu politiku trhu práce a sú poskytované úradmi práce, sociálnych vecí a rodiny. Vo všetkých krajoch Slovenka v počte zaradených do vzdelávania a prípravy pre trh práce v roku 2005 bolo z celkového počtu  uchádzačov o zamestnanie 61,43 % žien. 
Od 1. januára 2006 bol zákonom č. 573/2005 Z. z., ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 5/2004 Z. z. o službách zamestnanosti a o zmene a doplnení niektorých zákonov, zavedený príspevok na dochádzku za prácou. Tento príspevok  poskytuje úrad práce, sociálnych vecí a rodiny na úhradu časti cestovných výdavkov na dochádzku z miesta trvalého pobytu alebo z miesta prechodného pobytu zamestnanca do miesta výkonu zamestnania uvedeného v pracovnej zmluve, alebo z miesta trvalého pobytu alebo z miesta prechodného pobytu samostatne zárobkovo činnej osoby do miesta prevádzkovania alebo vykonávania samostatnej zárobkovej činnosti a späť. Príspevok sa poskytuje občanovi, ktorý bol znevýhodneným uchádzačom o zamestnanie podľa § 8 tohto zákona, vedeným v evidencii uchádzačov o zamestnanie najmenej šesť mesiacov, po dobu jeho vedenia v evidencii uchádzačov o zamestnanie, najdlhšie počas 12 mesiacov. Maximálna mesačná výšky príspevku na dochádzku za prácou je 2 000 Sk. Opakovane sa tento príspevok poskytuje po uplynutí dvoch rokov od nástupu do ostatného zamestnania.“
V oblasti finančnej podpory iniciatív súkromných poskytovateľov sociálnych služieb z verejných prostriedkov sa zákonom č. 141/2004 Z. z., ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 195/1998 Z. z. o sociálnej pomoci v znení neskorších predpisov,  ustanovila minimálna výška finančného príspevku na poskytovanie sociálnych služieb a sociálneho poradenstva z verejných prostriedkov pre súkromných poskytovateľov. Zámerom je vytvoriť podmienky na zvýšenú podporu zriaďovania zariadení sociálnych služieb a ďalších sociálnych služieb, ich rozširovanie a skvalitňovanie a zriaďovanie odľahčovacích služieb, čo prispeje k vytvoreniu podmienok pre zosúladenie pracovného a rodinného života.
Rodičovský príspevok v zmysle zákona č. 244/2005, ktorým, sa mení a dopĺňa zákon č. 280/2002 Z. z. o rodičovskom príspevku v znení neskorších predpisov, sa poskytuje  rodičovi mesačne, avšak najdlhšie do dovŕšenia troch rokov veku dieťaťa, resp. šiestich rokov, ak ide o dieťa s dlhodobo nepriaznivým zdravotným stavom alebo o dieťa, ktoré bolo zverené do starostlivosti nahradzujúcej starostlivosť rodičov. Prípadný výkon zárobkovej činnosti zo strany rodiča  nemá vplyv na nárok  a na  poskytnutie rodičovského príspevku, čím sa vytvárajú pre rodičov možnosti pre zosúladenie rodičovskej a profesijnej role. V tomto smere legislatíva umožňuje rodičovi  slobodne  sa rozhodnúť, či  sa o dieťa  bude starať osobne  alebo  si zabezpečí starostlivosť napr. prostredníctvom inej fyzickej alebo právnickej osoby. 
Novela sa týkala aj  zmeny a doplnenia zákona  č. 599/2003 Z. z. o pomoci v hmotnej núdzi a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov, na ktorého základe sa nad rámec ustanovenej dávky v hmotnej núdzi v doterajšej právnej úprave za dávku na účely tohto zákona považovala aj suma 350 Sk mesačne pre rodičov, ktorí sa starajú o dieťa do jedného roku veku za určených podmienok.

V roku 2005 bolo zaradených do evidencie uchádzačov o zamestnanie po skončení materskej dovolenky a rodičovskej dovolenky 16,3 tis. osôb , z toho bolo 94,7 % žien. Nižší ako celoslovenský priemer dosiahol podiel  uchádzačiek o zamestnanie žien na materskej a rodičovskej dovolenke v banskobystrickom kraji, prešovskom kraji a v košickom kraji (od 92,8 % do 94,0 %), v ostatných krajoch sa tento podiel pohyboval od 96,2 % do 96,9 %. 
Na zlepšenie postavenie uvedených skupín uchádzačov o zamestnanie v roku 2005 úrady práce, sociálnych vecí a rodiny zabezpečovali ich vzdelávanie a prípravu pre trh práce, zamestnaneckú prax, absolventskú prax a vzdelávanie na dokončenie základného vzdelania (od roku 2006 aj dokončenie úplného stredného vzdelania). Počty a podiely uchádzačov o zamestnanie zaradených do uvedených foriem vzdelávania a prípravy pre trh práce sú však stále nedostatočné aj keď sa postupne zvyšovali (podiel zaradených uchádzačov o zamestnanie do vzdelávania a prípravy pre trh práce z priemerného počtu uchádzačov o zamestnanie v roku 2005 bol 10,4 %, pri vyššom podiele  žien zaradených do vzdelávania a prípravy pre trh práce). 
V roku 2005 najvyšší podiel uchádzačov o zamestnanie zaradených do vzdelávania a prípravy pre trh práce z počtu ekonomicky aktívnych obyvateľov bol dosiahnutý v Banskobystrickom kraji (1,9 %, z toho ženy 2,6 %) a najnižší (1,2 %) v bratislavskom kraji a v nitrianskom kraji. Vo všetkých krajoch bol dosiahnutý vyšší podiel žien zaradených do vzdelávania a prípravy pre trh práce z počtu ekonomicky aktívnych obyvateľov ako mužov.  Na vykonávanie absolventskej praxe bolo v roku 2005 zaradených 24,8 tis. uchádzačov o zamestnanie, z toho 16,6 tis. žien. Je potrebné rozširovať a inovovať formy vzdelávania a prípravy pre trh práce a  získavania odborných zručností pre tieto znevýhodnené skupiny na trhu práce. 

4.	Presadiť legislatívnu úpravu  určenia minimálnej  výšky  výživného  na maloleté  deti zverené  do opatery matky, resp. otca, zjednodušiť  výplatu  výživného
 
Právne vzťahy pri poskytovaní náhradného výživného pre dieťa, konanie o náhradnom výživnom a konanie o uplatnení náhrady za poskytnuté náhradné výživné upravuje zákon č. 452/2004 o náhradnom výživnom v znení neskorších predpisov, ktorý nadobudol účinnosť 1. januára 2005. Hlavným cieľom poskytovania náhradného výživného je pomoc deťom, keď v dôsledku neplnenia vyživovacej povinnosti zo strany rodičov je ohrozený ich zdravý vývin. 
Oprávnenou osobou je dieťa, ktorému bolo priznané výživné právoplatným rozhodnutím súdu alebo súdom schválenou dohodou, povinnou osobou je rodič dieťaťa, alebo iná fyzická osoba, ktorej bola právoplatným rozhodnutím súdu alebo súdom schválenou dohodou uložená povinnosť platiť výživné dieťaťu, žiadateľ je rodič, oprávnená osoba, iná fyzická osoba alebo právnická osoba, ktorej má povinná osoba podľa právoplatného rozhodnutia súdu alebo súdom schválenej dohody platiť výživné pre oprávnenú osobu.  Oprávnená osoba, ktorej povinný neplatí výživné na dieťa určené právoplatným rozhodnutím súdu alebo súdom schválenej dohody môže požiadať o náhradné výživné. Poskytnutím náhradného výživného nárok oprávnenej osoby na výživné prechádza na štát a povinnej osobe vzniká povinnosť vrátiť poskytnuté náhradné výživné štátu a zaplatiť penále vo výške 25 % poskytnutého náhradného výživného
Podmienky nároku na náhradné výživné:
-	neplatenie výživného v plnej výške povinnou osobou v lehote a spôsobom podľa právoplatného rozhodnutia alebo schválenej dohody súdom najmenej za tri po sebe nasledujúce mesiace a platenie nemožno zabezpečiť výkonom rozhodnutia,
-	riadne plnenie povinnej školskej dochádzky oprávnenou osobou,
-	trvalý pobyt oprávnenej osoby na území Slovenskej republiky.
Žiadateľ si môže uplatniť nárok na náhradné výživné podaním písomnej žiadosti o náhradné výživné. Na konanie a rozhodovanie o náhradnom výživnom je príslušný úrad práce, sociálnych vecí a rodiny podľa trvalého pobytu oprávnenej osoby. 
Náhradné výživné sa poskytuje žiadateľovi vo výške určenej právoplatným rozhodnutím sudu alebo vo výške súdom schválenej dohody, najviac však vo výške 1,2-násobku sumy životného minima pre nezaopatrené dieťa (2 580 SK).
 	Výška náhradného výživného sa zmení v prípade zmeny výšky výživného v právoplatnom rozhodnutí súdu, v súdom schválenej dohode, zmeny výšky životného minima, a to odo dňa kedy došlo k zmene. 
Priemerná výška náhradného výživného, ktoré bolo vyplatené na dieťa, bola za rok 2005 v sume cca 1 700 Sk.  Celkové finančné prostriedky vynaložené za účelom zabezpečenia  výživy dieťaťa boli v roku 2005  v sume 38 437 tis. Sk.

Určenie výživného pre dieťa:
Uspokojovanie potrieb rodiny je aj osobná starostlivosť o deti. Ak by teda medzi manželmi nedošlo k dohode o podstatných veciach týkajúcich sa rodiny alebo by sa nezhody týkali podstatných vecí súvisiacich s výkonom rodičovských práv a povinností, môže jeden z manželov podať návrh na súd.  
Pri nezhode rodičov môže o výkone rodičovských práv na návrh niektorého z rodičov rozhodnúť len súd. Pomoc pri spisovaní návrhu na rozhodnutie súdu poskytuje orgán sociálnoprávnej ochrany detí a sociálnej kurately. V rozhodnutí súd musí upraviť výkon rodičovských práv a povinností k maloletému dieťaťu, najmä musí určiť, ktorému z rodičov zverí dieťa do osobnej starostlivosti, kto ho bude zatupovať a spravovať majetok a ako má rodič, ktorému nebolo maloleté dieťa  zverené do osobnej starostlivosti, prispievať na jeho výživu. 
V porovnaní s predchádzajúcim určením výživného pre maloleté dieťa nastala výrazná zmena v tom, že podľa zákona č. 36/2005 Z. z. o rodine a o zmene a doplnení niektorých zákonov v platnom znení upravuje vyživovaciu povinnosť každého rodiča bez ohľadu na jeho možnosti, schopnosti a majetkové pomery na nezaopatrené neplnoleté dieťa alebo na nezaopatrené dieťa. Minimálna výška výživného je podľa Zákona o životnom minime 30% zo sumy životného minima na nezaopatrené neplnoleté dieťa alebo na nezaopatrené dieťa. Minimálny rozsah vyživovacej povinnosti je 645.- SK. 
Ak povinný rodič súdu nepreukáže, nepredloží doklady na zhodnotenie svojich majetkových príjmov a neumožní súdu sprístupnenie údajov chránených podľa osobitného predpisu, predpokladá sa, že výška jeho priemerného mesačného prímu je dvadsaťnásobok sumy životného minima, ktoré je pre plnoletú fyzickú osobou od 1. januára 2006 vo výške 4.730.- SK. 
Príjmami z inej než závislej činnosti podliehajúcej dani z príjmu, sa podľa zákona č. 595/2003 Z. z. o dani z príjmov v platnom znení, rozumejú príjmy z podnikania, z inej samostatnej zárobkovej činnosti a z prenájmu, príjmy z kapitálového majetku, ostatné príjmy, ako napríklad v zmysle § 8, príjmy z príležitostných činností, príjmy z prevodu vlastníctva nehnuteľností, príjmy z predaja hnuteľných vecí, príjmy z prevodu cenných papierov, výhry v lotériách a iných podobných hrách a výhry z reklamných súťaží a žrebovaní, vrátené poistné na zdravotné poistenie zaplatené bez právneho dôvodu a vrátené poistné na sociálne poistenie zaplatené bez právneho dôvodu alebo vrátená časť poistného presahujúca správnu výšku poistného, o ktoré si daňovník znížil v predchádzajúcom zdaňovacom období alebo predchádzajúcich zdaňovacích obdobiach príjmy zo závislej činnosti a z podnikania, a pod.
U rodiča, ktorý má príjmy z inej než závislej činnosti podliehajúcej dani z príjmu, súd neberie do úvahy výdavky, ktoré nie je nevyhnutné vynaložiť alebo ktoré nie je nevyhnutné vynaložiť v takom rozsahu v súvislosti s touto činnosťou, a možnosti a schopnosti povinného posudzuje podľa predpokladaného príjmu, aký by povinný dosiahol, ak by tieto výdavky nerealizoval. 
Ak to majetkové pomery povinného rodiča dovoľujú, za odôvodnené potreby dieťaťa možno považovať aj tvorbu úspor. V takom prípade súd uvedie pri určení výživného sumu výživného, ktorá je určená na tvorbu úspor, a uloží povinnému rodičovi, aby túto sumu poukazoval na osobitný účet maloletého dieťaťa, ktorý v prospech neho zriadi rodič, ktorému bolo maloleté dieťa zverené do osobnej starostlivosti. Na nakladanie s prostriedkami na účte maloletého dieťaťa je potrebný súhlas súdu. 

5.	Presadzovať  podporu  štátu  pre  viacdetné  rodiny  za podmienky,  že sa rodičia  primerane  starajú o výživu  a  optimálny  vývin  svojich  detí

V roku 2005 v rámci tejto úlohy neboli prijaté žiadne nové opatrenia. K plneniu tejto úlohy prispieva  štátna sociálna dávka - príspevok rodičom, ktorým sa súčasne narodili tri deti alebo viac detí   alebo ktorým sa v priebehu dvoch rokov opakovane narodili  dvojčatá.. Takýmto rodinám, ktorých  deti neprekročili vekovú hranicu 15 rokov sa v zmysle zákona č.235/1998 Z. z. poskytuje raz ročne  štátna sociálna dávka, prostredníctvom ktorej štát  prispieva na zvýšené výdavky, súvisiace so starostlivosťou o viac súčasne narodených deti. Podpora  viacdetných rodín sa  vzhľadom na hmotnoprávne podmienky poskytovania prídavkov na deti - nezávisle na ich počte a poradí  narodenia  a v závislosti od príjmu  rodiny, realizuje od roku 1994 aj prostredníctvom tejto štátnej sociálnej dávky.      
Rodiny s viacerými deťmi sa častejšie dostávajú do situácie hmotnej núdze. Pomoc v hmotnej núdzi upravuje zákon č. 599/2003 Z. z. o pomoci v hmotnej núdzi a o zmene a doplnení niektorých zákonov, ktorý nadobudol účinnosť 1. januára 2004. Nová práva úprava pomoci v hmotnej núdzi vychádza z filozofie motivácie a poskytnutia perspektívy jednotlivcovi a jeho rodine. Pri posudzovaní hmotnej núdze sa rozšíril okruh osôb spoločne posudzovaných s občanom v hmotnej núdzi o jeho deti do 25 rokov veku, ktoré nemajú vlastný príjem, alebo ktoré majú príjem na úrovni minimálnej mzdy.
Nástrojmi pomoci v hmotnej núdzi je dávka v hmotnej núdzi (ďalej len „dávka“) a príspevky k dávke (ďalej len „príspevky“),  ktoré sa poskytujú občanovi v hmotnej núdzi a fyzickým osobám, ktoré sú s občanom v hmotnej núdzi spoločne posudzované za podmienok taxatívne vymedzených v citovanom zákone o pomoci v hmotnej núdzi. 

Sumy  dávky v hmotnej núdzi a príspevkov k dávke  platné v roku 2005
Dávka v hmotnej núdzi | Suma
| od 1.9.04 | od 1.9.05* | od 1.11.05**
•	jednotlivec | 1 530 Sk | 1 560 Sk | 1 560 Sk
•	jednotlivec s dieťaťom alebo najviac so štyrmi deťmi | 2 450 Sk | 2 500 Sk | 2 500 Sk
•	dvojica bez detí | 2 660 Sk | 2 710 Sk | 2 710 Sk
•	dvojica s dieťaťom alebo najviac so štyrmi deťmi | 3 630 Sk | 3 700 Sk | 3 700 Sk
•	jednotlivec s viac ako štyrmi deťmi | 3 640 Sk | 3 710 Sk | 3 710 Sk
•	dvojica s viac ako štyrmi deťmi | 4 850 Sk | 4 950 Sk | 4 950 Sk
zvýšenie dávky pre tehotné ženy o | 350 Sk | 350 Sk | 350 Sk
Príspevky k dávke | | |
Príspevok na zdravotnú starostlivosť | 50 Sk | 50 Sk | 50 Sk
Aktivačný príspevok | 1500 Sk | 1700 Sk | 1700 Sk
Príspevok na bývanie | | |
•	jeden občan v hmotnej núdzi | 980 Sk | 1 130 Sk | 1 360 Sk
•	jeden občan v hmotnej núdzi + ďalšie spolu posudzované osoby | 1 670 Sk | 1 920 Sk | 2 150 Sk
Ochranný príspevok | 1 500 Sk | 1 700 Sk | 1 700 Sk
Vysvetlivky:
*úprava výšky dávky v hmotnej núdzi, príspevku na bývanie na dvoch úrovniach, aktivačného a ochranného príspevku
**úprava výšky príspevku na bývanie na dvoch úrovniach. 

V roku 2005 bolo priemerne mesačne evidovaných 175 746 poberateľov dávky a príspevkov a za týmto účelom boli vyplatené finančné prostriedky vo výške 7 057 523 tis. Sk.  Priemerná výška mesačnej dávky a príspevkov v roku 2005 dosiahla sumu 3 346 Sk, čo v porovnaní s predchádzajúcim porovnateľným obdobím (rok 2004) predstavuje nárast  o 14%, absolútne o 406 Sk. 
Oproti roku 2004 došlo k poklesu počtu poberateľov dávky a príspevkov o 2%, čo bolo predovšetkým spôsobené poklesom miery nezamestnanosti. Zároveň však došlo oproti roku 2004 k nárastu finančných prostriedkov na dávku a príspevky o 12%, a to z dôvodu rastu počtu príspevkov a v neposlednom rade z dôvodu valorizácie dávky a príspevkov. 

Princíp III. Vytvárať podmienky pre odstránenie ekonomických znevýhodnení, ktoré môžu viesť ku hmotnej núdzi žien
Opatrenia na riešenie:
1.	Pokračovať v monitorovaní a analýze relácie pracovných príjmov medzi pohlaviami a dôsledne  odstraňovať  príčiny rozdielnych príjmov za rovnakú prácu.
 
Uplatnenie princípu rovnosti v odmeňovaní mužov a žien je zabezpečené platnými právnymi predpismi Slovenskej republiky. V zmysle § 119 ods. 3 Zákonníka práce musia byť mzdové podmienky rovnaké pre mužov a ženy bez akejkoľvek diskriminácie podľa pohlavia. Ženy a muži majú právo na rovnakú mzdu za prácu rovnakej zložitosti, zodpovednosti a namáhavosti, vykonávanú pri rovnakých pracovných podmienkach a pri dosahovaní rovnakej výkonnosti a výsledkov práce. Ustanovenie  § 13 Zákonníka práce a § 119 ods. 3  Zákonníka práce o rovnosti v odmeňovaní sa subsidiárne vzťahujú aj na zamestnancov pri výkone prác vo verejnom záujem, ktorých odmeňovanie upravuje zákon č. 553/2003 Z. z. o odmeňovaní niektorých zamestnancov pri výkone práce vo verejnom záujme a o zmene a doplnení niektorých zákonov.  Zákaz diskriminácie je upravený aj v § 3, ods. 2 a 3 zákona č. 312/2001 Z. z. o štátnej službe v znení neskorších predpisov, ktorý nadobudol účinnosť 1.4.2002. 
Monitorovanie relácie pracovných príjmov medzi mužmi a ženami vykonáva Trexima a ŠÚ SR. Aj napriek adaptovaniu princípu zákazu rodovej mzdovej diskriminácie v právnom systéme, v odmeňovaní pracovníkov pretrvávajú rodové nerovnosti vo výške zárobkov mužov a žien. Podľa štatistických zisťovaní  Treximy, spol. s r.o.  v roku 2005 v porovnaní s rokom 2001 pri trende rastu zárobkov mužov aj žien, sa rozdiely v priemerných hodinových zárobkoch mužov a žien prehĺbili z 24,57 Sk/hod. na 33,94 Sk/hod., čo v roku 2005 predstavovalo 73,32 %-ný podiel priemerného hodinového zárobku žien na  priemernom hodinovom zárobku mužov. 
Rozdiely medzi priemernými hodinovými zárobkami pretrvávajú tak v podnikateľskej sfére ako aj v nepodnikateľskej sfére. Rozdiely v odmeňovaní  vyplývajú i z priemerných mesačných hrubých zárobkov žien a mužov za rok 2005 podľa dosiahnutého stupňa vzdelania, podľa vekových skupín žien a mužov a podľa kategórií KZAM. 
Podľa dosiahnutého stupňa vzdelania je najväčší rozdiel medzi priemerným mesačným hrubým zárobkom žien a mužov v neprospech žien u pracovníkov s dosiahnutým stredným vzdelaním bez maturity (Ž/M 66 %) a najmenší u pracovníkov s dosiahnutým vysokoškolským vzdelaním (Ž/M v podnikateľskej sfére 76 % a v nepodnikateľskej sfére 78 %). V päťročných vekových skupinách od 30 rokov do 54 rokov sa podiel priemerných mesačných hrubých  zárobkov žien na  priemerných mesačných hrubých  zárobkoch mužov pohybuje od 67 % do 71 %. Podľa hlavných tried KZAM  podiel priemerných mesačných hrubých  zárobkov žien na  priemerných mesačných hrubých  zárobkoch mužov je najnepriaznivejší v triede 1-Zákonodarcovia, vedúci a riadiaci zamestnanci (59 %) a v triede 7-Remeselní a kvalifikovaní robotníci (62 %). 
    V roku 2006 sa začalo v rámci plánu činnosti Národného inšpektorátu práce  s realizovaním kontroly dodržiavania rovnosti  odmeňovania žien a mužov za rovnakú prácu a prácu rovnakej hodnoty v rámci celoslovenskej úlohy č. 06 103 „ Pracovné podmienky ako determinanty rodovej nerovnosti práce“. Cieľom kontroly je okrem iného zamerať sa na dodržiavanie právnych a ostatných predpisov na zaistenie práva na rovnaké zaobchádzanie ak ide o prístup k zamestnaniu, odmeňovanie v práci, odborné vzdelávanie, pracovné podmienky a pracovný (funkčný) postup.  Zamerali sa na odvetvia ako napríklad poľnohospodárstvo a lesné hospodárstvo, stavebníctvo, hotely a reštaurácie, peňažníctvo a poisťovníctvo, zdravotníctvo, sociálna starostlivosť a ďalšie. 
Výsledky kontroly budú predložené v novembri 2006, v priebehu kontroly sa však zisťujú porušenia predpisov, ako napríklad že zamestnávatelia vyplatili mužom vyššie hodinové sadzby mzdy pri rovnakých resp. porovnateľných prácach, hoci rozdiely v Sk boli veľmi malé. Pri zistení väčších rozdielov ich zamestnávatelia odôvodňovali absenciami, nedodržaním pracovných postupov, zlou pracovnou disciplínou a naopak lepšími pracovnými výsledkami, profesionalitou, zodpovedným a spoľahlivým prístupom k práci a pod. Zisťovanie skutočných prípadov diskriminácie je sťažované strachom zamestnancov pred stratou zamestnania a pretrvávaním rodových stereotypov o postavení mužov a žien v spoločnosti, na trhu práce a v rodine.

2.	Podporovať vytváranie takých  pracovných miest, pri ktorých je možné pracovať aj na skrátený pracovný úväzok

V  záujme rozširovania nových flexibilných foriem organizácie pracovného času sa vykonali výrazné zmeny už v roku  2003, kedy sa zákonom č. 210/2003 novelizoval Zákonník práce, čím sa okrem iného zabezpečila väčšia flexibilita pracovnoprávnych vzťahov.  
  Ako vyplýva z ustanovenia § 49 Zákonníka práce, zamestnávateľ môže so zamestnancom v pracovnej zmluve dohodnúť kratší pracovný čas, ako je ustanovený týždenný pracovný čas. Zamestnávateľ je povinný vytvárať podmienky, aby sa žiadostiam o zmenu rozsahu týždenného pracovného času mohlo vyhovieť. Nevýhodou pracovného pomeru na kratší pracovný čas je nižšia mzda zodpovedajúca kratšiemu pracovnému času a pri pracovnom pomere uzatvorenom na menej ako 20 hodín týždenne aj nižšia ochrana napr. pred skončením pracovného pomeru. 
Podľa § 15 ods. 2 zákona č. 5/2004 Z. z. o službách zamestnanosti a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov sa na účely sprostredkovania zamestnania považuje za vhodné zamestnanie aj zamestnanie, v ktorom týždenný pracovný čas je kratší najviac o polovicu z ustanoveného týždenného pracovného času. Údaje o počte a štruktúre sprostredkovaných zamestnaní  uchádzačom o zamestnanie a záujemcom o zamestnanie na skrátený pracovný čas nie sú k dispozícií. 
Z údajov Štatistického úradu SR podľa VZPS za rok 2005 vyplýva, že 97,5 % pracujúcich pracovalo na plný pracovný čas. Z celkového počtu pracujúcich na skrátený pracovný čas v IV štvrťroku 2005 59,1 tis. osôb (2,6 %) tvorili ženy 43,0 tis. osôb (1,9 %). Pre nedostatok práce zo strany zamestnávateľa pracovalo na skrátený pracovný čas 0,6 % osôb, z toho 0,5 % žien, z dôvodu, že si nemôžu nájsť vhodnú prácu na plný pracovný čas 0,5 % osôb, z toho 0,4 % žien, zo zdravotných dôvodov 0,5 % osôb, z toho 0,3 % žien, z dôvodu, že práca na skrátený pracovný čas im vyhovuje pracovalo 0,6 % osôb, z toho 0,4 % žien. Ženy na zosúladenie pracovného a rodinného života neuprednostňujú prácu na kratší pracovný čas,  skôr iné flexibilné formy práce.

3.	Presadzovať úhradu na základné dôchodkové poistenie platené štátom z výšky priemernej mzdy v období počas materskej dovolenky a ďalšej materskej dovolenky(rodičovské voľno) 

Podľa zákona č. 461/2003 Z. z. o sociálnom poistení v znení neskorších predpisov štát platil aj v roku 2005 poistné na starobné poistenie a na invalidné poistenie za fyzickú osobu, ktorá sa  stará o dieťa do šiestich rokov jeho veku alebo o dieťa s dlhodobo nepriaznivým zdravotným stavom po dovŕšení šiestich rokov jeho veku najdlhšie do 7 rokov jeho veku. teda za obdobie tejto starostlivosti, kedy uvedený okruh osôb nie je povinný platiť poistné, štát pre budúce nároky zo sociálneho poistenia zabezpečuje primeranú životnú úroveň v starobe a pri nespôsobilosti na prácu. 
            Vymeriavací základ štátu, z ktorého platí toto poistné je za  osoby, ktoré sa starali o dieťa do šesť rokov jeho veku, 60 % jednej dvanástiny všeobecného vymeriavacieho základu (60 % priemernej mesačnej mzdy v hospodárstve  Slovenskej republiky) a za fyzické osoby, ktoré sa starali o dieťa s dlhodobo nepriaznivým zdravotným stavom do 7 rokov jeho veku 70 % priemernej mesačnej mzdy v hospodárstve Slovenskej republiky. 
	Novelou zákona o sociálnom poistení s účinnosťou od 1. 8. 2006 bude štát uhrádzať poistné na dôchodkové poistenie za osoby, ktoré poberajú príspevok za opatrovanie podľa § 64a zákona č. 195/1998 Z. z. o sociálnej pomoci v znení neskorších predpisov, čím sa odstránilo znevýhodnenie týchto osôb vo vzťahu k dôchodku (do 31. 7. 2006 si odvádzajú poistné na dôchodkové poistenie sami).  Prevažná väčšina osôb opatrujúcich blízku osobu sú ženy. 

4.	Vytvárať možnosti pre daňové zvýhodnenia tých zamestnávateľov, ktorí zamestnávajú ženy  s  deťmi do l5 rokov

V otázke daňového zvýhodnenia zamestnávateľov, vytvárajúcich pracovné miesta pre ženy s deťmi do 15 rokov, ani v roku 2005 tak ako v predchádzajúcich rokoch neboli uskutočnené žiadne osobitné opatrenia.

5.	Vytvárať podmienky pre  rozvoj  ekonomických aktivít žien, ich  samozamestnávanie, vznik  rodinných  podnikov, ako aj malých  a stredných  podnikov, a to najmä  zmenami  v oblasti  daňovej a úverovej  politiky  a  v oblasti poradenstva  a informatiky, ktoré  by zohľadnili  špecifiká  žien  pri ich uplatnení  v podnikaní
               
V oblasti daňovej a úverovej politiky v oblasti záujmu tohto opatrenia neboli vykonané žiadne zmeny. V oblasti poradenstva a vzdelávania aj v oblasti informatiky MH SR vykonáva rôzne aktivity, zamerané skôr na malých a stredných podnikateľov ako osobitne len na ženy. Uvedené opatrenia však pôsobia viac na ženy, lebo ženy prevažne podnikajú na úrovni malých podnikov.
V oblasti vzdelávania a odbornej prípravy na podnikateľstvo sa realizuje Schéma podpory poradenstva a vzdelávania pre malých a stredných podnikateľov (MSP) a Program poradenstva a vzdelávania pre vybrané skupiny záujemcov o podnikanie (VS) zo strany NARMSP pre malých a stredných podnikateľov prostredníctvom inštitucionálnej siete                  14 RPIC, 3 BIC a 9 Centier prvého kontaktu (CPK). V rámci uvedeného programu sa realizuje: Projekt Veľtrhy študentských spoločností (Student Companies Trade Fairs) – celoslovenské finále, Projekt Vitajte v našom regióne  (Student Companies Competition) – celoslovenské finále, Projekt Vedieť sa správne rozhodnúť -  celoslovenská súťaž vzdelávacieho programu na podporu podnikania na stredných školách - Globálny etický program a napokon aj rozsiahly európsky prieskum Enterprise 2010 – Next Generation. Bratislavské EIC spolu so zástupcami Národnej agentúry pre rozvoj MSP, RPIC, Slovenskou a obchodnou priemyselnou komorou a ďalšími pôsobia v smere oboznamovania s problematikou EÚ a podnikania. Jednou z významných úloh Euro info centier je pomáhať podnikateľom stať sa úspešným na jednotnom trhu Európskej únie a informovať o možnostiach a výhodách, ktoré tento trh poskytuje. Národná web stránka slovenských Euro info centier (EIC Bratislava pri NARMSP a EIC Prešov pri RPIC) je www.eic-slovakia.sk. Euro info centrum Bratislava pri NARMSP takisto poskytuje Európskej komisii spätnú väzbu o problémoch podnikateľov pri aplikovaní legislatívy Európskeho spoločenstva a politiky Komisie v praxi prostredníctvom iniciatívy Interaktívna tvorba politiky (Interactive Policy Making – IPM). 
Regionálne podnikateľské a informačné centrá v spolupráci s mimovládnymi organizáciami realizovali alebo sa podieľali na realizácii niekoľkých projektov na podporu podnikania žien.  
•	Regionálne poradenské a informačné centrum (RPIC) v Martine sa podieľalo na realizácii projektu  „Rovnosť príležitostí – trh práce – motivačný tréning – vzdelávanie“.  
Priamym realizátorom projektu bol neinvestičný fond Ženy Kysúc, jeho  zámerom   bola redukcia nezamestnanosti žien v prostredí vysokej a pretrvávajúcej nezamestnanosti prostredníctvom ich motivácie k podnikateľským aktivitám. Projekt bol zameraný na vzdelávanie s praktickými prvkami, ktorého výsledkom bolo vypracovanie vlastného podnikateľského plánu. Jeho súčasťou bolo poradenstvo a pomoc pri zapojení žien do podnikateľskej činnosti s cieľom rozširovať alebo vytvárať nové služby         v regióne, a tým aj pracovné príležitosti. 
       Cieľovou skupinou boli nezamestnané ženy so stredoškolským a vysokoškolským vzdelaním, ktoré boli zaregistrované na Úrade práce v Čadci.  Vekový priemer  účastníčok vzdelávania bol cca 40 rokov a záujem prejavili najmä ženy so stredoškolským vzdelaním.
Vzdelávanie bolo zamerané na oblasť účtovníctva, psychológie a základov práva. Súčasťou vzdelávania bola aj výmena skúseností s úspešnými podnikateľmi z iných regiónov. 
V oblasti prípravy vlastných podnikateľských projektov: 
-	každý projekt individuálne zhodnotil lektor motivačného kurzu
-	projekty boli prezentované v závere kurzu pred ostatnými účastníčkami, ako aj pred predstaviteľmi Správnej rady n. f. Ženy Kysúc a Úradu práce v Čadci
-	kurz bol ukončený odovzdaním osvedčenia o jeho absolvovaní
-	viaceré z účastníčok využili možnosť a požiadali o finančnú podporu svojho podnikateľského zámeru Národnú agentúru pre rozvoj malého a stredného podnikania a Úrad práce, sociálnych vecí a rodiny.
Motivačné kurzy „Zakladám si vlastný podnik“ ukončilo 86 žien, z ktorých až 78 % úspešne začalo podnikať (najmä na základe živnostenského listu). Z tohto pohľadu možno projekt vyhodnotiť ako úspešný a motivačný. Ženy našli uplatnenie svojho podnikateľského zámeru  v oblasti služieb cestovného ruchu a obchodu. 
•	Projekt „Podpora samopodnikania žien v regióne Trnava a projektu – pomoc ženám v regióne Nitra“ realizovali Nadácia Integra Bratislava a Regionálne informačné a poradenské centrum v Nitre a Dunajskej Strede.
Do projektov sa zapojili ženy, ktoré boli v evidencii nezamestnaných ÚPSVR viac ako šesť mesiacov. Špeciálna pozornosť bola venovaná ženám, ktoré sa na trh práce vracajú po materskej dovolenke, po rodičovskej dovolenke a po dlhodobej práceneschopnosti. Ide teda o skupiny, ktoré sú z hľadiska hľadania zamestnania najrizikovejšie. 
Cieľom projektu bolo prostredníctvom podporných poradenských programov viesť nezamestnané ženy k založeniu vlastného podniku. Počet žien podnikateliek na Slovensku tvorí približne štvrtinu z celkového počtu podnikateľov. Prostredníctvom špeciálnych vzdelávacích programov a s pomocou odborníkov sa ženy učili spoznávať a rozvíjať svoj vlastný potenciál a vlastné predpoklady pre podnikateľskú činnosť. Zmyslom projektu je naučiť jeho účastníčky orientovať sa v podnikateľskom prostredí, rozpracovať konkrétnu podnikateľskú myšlienku a pripraviť podnikateľský plán. Frekventantky tohto druhu vzdelávania nadobudnú informácie o tom, akým spôsobom môžu získať finančné prostriedky potrebné na začiatok podnikania. 
Ide o projekty inovatívneho typu, v ktorých sa prepája teoretická príprava s praktickou. Snahou je nielen vyškoliť, ale aj poskytnúť odborné garancie a poradenstvo pre konkrétne podnikateľské aktivity počas prvých dvoch rokov podnikania a prispieť tak k určitej stabilizácii novovzniknutých firiem. Výsledný efekt projektov je zlepšenie úrovne zamestnateľnosti žien prostredníctvom rozvoja podnikania, čo v konečnom dôsledku vedie k posilneniu všeobecnej ekonomickej a sociálnej súdržnosti.
•	 Projekt  „Príprava evidovaných nezamestnaných na prácu v nábytkárskom priemysle v Myjave“ realizovala firma Kanapa, s. r.o., Brezová pod Bradlom. Do projektu bolo zapojených 200 osôb (najmä žien), ktoré boli v evidencii nezamestnaných viac ako 1 rok. Vzdelávanie v rámci tohto projektu pripravilo odborníkov v profesii čalúnnik a šička, ktorí našli zamestnanie v spoločnosti Kanapa.
•	Aktivity Združenia žien podnikateliek a iných združení podnikateľov Slovenska:
V oblasti aktivít za účelom propagácie podnikateľských profilov a podpory podnikania podnikateľské združenia pravidelne uskutočňujú semináre a pracovné workshopy pre svojich členov zamerané na zlepšenie ich manažérskych zručností, kvality výrobkov, konkurencieschopnosti na európskych trhoch, sledujú vývoj a vyjadrujú sa k pripravovaným novelám zákonov s dopadmi na podnikateľské prostredie. Národná agentúra pre rozvoj malého a stredného podnikania každoročne organizuje súťaž o cenu Vynikajúca podnikateľka SR so zámerom povzbudiť a prezentovať ženy, ktoré dosahujú nadpriemerné výsledky v riadení firiem.  
•	Informácia o zavádzaní  informačných technológií do práce mužov i žien:
Zavedenie informačných a komunikačných technológií (IKT) do všetkých oblastí života spoločnosti patrí k základným prioritám EÚ. V roku 1989 bol prijatý program Eurotecnet, ktorý podporil rozvoj vzdelávania, odbornej prípravy v oblasti technológií a ich inovácií. Uvedený programy bol neskôr zahrnutý do novo koncipovaného programu Leonardo, ktorý sa spolu s programom Sokrates stal základom implementácie IKT do praxe. Kým prvá etapa rozvíjania programu Sokrates (1995-1999) sa orientovala na cieľ zavedenia IKT do vzdelávacích systémov európskych krajín, druhá etapa (2000-2006) v rámci programu Minerva sa okrem uvedeného sústredila aj na výskum zameraný na objasnenie vplyvu IKT na rozvoj inovačných metód, ktoré by boli prenosné do rôznych kultúrnych prostredí, vybudovanie kontaktov medzi výrobcami a užívateľmi a napokon na rozvoj systémov, ktoré využívajú IKT a otvorené dištančné formy vzdelávania. V roku 1996 Európska komisia vyhlásila akčný plán Learning in the Information Society, ktorým vyjadrila rozhodnutie začleniť IKT a ich zvládnutie do vzdelávacieho procesu na všetkých stupňoch. Koncentrovaným vyjadrením tohto zámeru sa stalo budovanie európskej multimediálnej školskej siete European Schoolnet, ktorá je v prevádzke od septembra 1998. Logicky nadväzujúcim krokom na tieto aktivity sa stala iniciatíva (neskôr Akčný plán) eLearning, ktorú prijala Európska komisia 24. mája 2000. Jej cieľom je urobiť z celoživotného vzdelávania nástroj spoločenskej solidarity, nástroj podpory konkurencie schopnosti európskej ekonomiky, podpory zamestnanosti a adaptability, nástroj znižovania deficitu znalostí a zručností a napokon aj nástroj efektívneho sociálneho začlenenia. Považujeme však za potrebné priblížiť jedno zo zovšeobecnení, ktoré sa týka možnosti, že zvládnutie IKT môže prispieť k ďalšiemu prehlbovaniu sociálnej nerovnosti (tzv. digital divide). Medzi hlavnými faktormi, ktoré sú podstatné pre vznik týchto nerovností, štúdia v súlade s poznatkami OECD uvádza rozdielny prístup k IKT ovplyvňovaný rozdielnou úrovňou sociálno-ekonomického prostredia, etnickým pôvodom, vekom a úrovňou vzdelania. Otázka, či potenciálnym zdrojom takéhoto rozdelenia môžu byť aj rodové rozdiely nebola doposiaľ jednoznačne zodpovedaná. 

Princíp IV. Formovať verejnú mienku k rešpektovaniu rovnoprávnosti žien a mužov
A.    v systéme školského  vzdelávania
B.    prostredníctvom masmédií
Opatrenia na riešenie
A. V systéme školského vzdelávania navrhujeme:
1.	Venovať zvýšenú pozornosť výchove dievčat a chlapcov k hodnotám prosociálnosti, ku kultúrnej komunikácii, k úcte voči rodinným hodnotám

Podmienky realizácie tohto opatrenia sa oproti predchádzajúcim rokom nezmenili. S problematikou výchovy k hodnotám prosociálnosti, ku kultúrnej komunikácii a úcte k rodinným hodnotám sa žiaci oboznamujú v predmetoch etická výchova, náuka o spoločnosti, občianska náuka a náboženská výchova. V predmete etická výchova je uvedená problematika obsiahnutá v témach: 

1. Prosociálne správanie ako vedomé vytváranie dobrých vzťahov 
2. Zdravá a nesprávna kritickosť 
3. Práva a povinnosti členov rodiny  
4. Dobré vzťahy v rodine

V predmetoch náuka o spoločnosti a občianska náuka v témach: 
1. Rodina ako sociálna skupina, jej funkcie, súčasné problémy a ohrozenie
2. Žena v spoločnosti, jej rola v súčasnosti
3. Manželský zväzok a jeho súčasné problémy
4. Spoločenstvá detí a mládeže a vzťahy medzi nimi.

2.	Presadzovať výchovu ku kritickému mysleniu a k selektívnemu používaniu masmédií, najmä elektronických

     Podmienky realizácie tohto opatrenia sa oproti predchádzajúcim rokom nezmenili. S problematikou kritického myslenia a masmediálnej výchovy sa žiaci oboznamujú prvýkrát  v predmete etická výchova v 9. ročníku ZŠ v tematickom celku Masmediálne vplyvy na stredných školách v predmete etická výchova a v základoch sociológie a politológie v rámci tém „Etické hodnoty súťaživosti a spolupráce“, pravidlá „fair play“, televízia, výchova kritického diváka.

3.	Do učebných osnov základných škôl vhodnou formou a s ohľadom na vek žiakov zaviesť preventívne protidrogovú výchovu, vzdelávanie v oblasti zdravotnej prevencie a výchovu k manželstvu a rodičovstvu zamerať na hodnoty úcty k životu, od počatia po prirodzenú smrť ako prevenciu negatívnych sociálnych javov

     	Podmienky realizácie tohto opatrenia sa oproti predchádzajúcim rokom nezmenili. Výchova k manželstvu a rodičovstvu vychádza z potrieb dospievajúceho dievčaťa a chlapca v závislosti na ich veku a štádiách sexuálneho vývinu. Efektívnosť výchovy k manželstvu a rodičovstvu  je podmienená jej obsahmi a cieľmi, rozmanitosťou a vhodnosťou aplikovaných metód a techník vo výchovnom procese. Všetky informácie, ktoré učiteľ žiakom sprostredkúva, zodpovedajú súčasnej úrovni vedeckého poznania a sú primerané veku z hľadiska biologického, psychického a sociálneho vývinu žiaka.   
     	Na druhom stupni základnej školy je ťažisko vyučovania výchovy k manželstvu a rodičovstvu v predmetoch etická výchova a náboženská výchova. Učiteľ etickej výchovy dôsledne realizuje výchovu k manželstvu a rodičovstvu v súlade s učebnými osnovami etickej výchovy.
     	Biologický aspekt výchovy k manželstvu a rodičovstvu sa realizuje v predmete prírodopis a ako spoločensko-občiansky aspekt v predmete občianska výchova. Pri vhodných témach sa aplikuje aj v iných učebných predmetoch /literárna výchova, telesná výchova/. Výchova k manželstvu a rodičovstvu je ucelený systém výchovy a vzdelávania žiakov, preto sa dá pri relevantných témach aplikovať aj v ostatných učebných predmetoch.
Obsah výchovy k manželstvu a rodičovstvu na 1. stupni ZŠ tvoria tieto témy:
1. Výchova v rodine
2. Zásady zdravého života
3. Negatívne dôsledky fajčenia, alkoholu a ďalších drog na zdravie a správanie človeka
4. Rovnoprávnosť pohlaví
5. Vznik a vývoj ľudského tela
6. Zmeny v organizme dieťaťa v období puberty

Obsah výchovy k manželstvu a rodičovstvu na 2. stupni ZŠ tvoria tieto tematické celky:
1. Priateľstvo 
2. Kultivované dospievanie
3. Anatómia a fyziológia rozmnožovacích ústrojov
4. 	Zodpovedný prístup k sexualite
5. 	Negatívny vplyv drogových závislostí na sexuálne a reprodukčné zdravie človeka
6. 	Zásady bezpečného správania 

Podľa MZ SR - bola výchova k manželstvu a rodičovstvu zameraná hlavne na výchovu v základných školách a stredných školách, kde medzirezortná komisia pri Úrade verejného zdravotníctva vypracovala návrh osnov minimálnej sexuálnej výchovy a výchovy k plánovanému rodičovstvu. Tento návrh však ešte nebol prijatý a bude ho potrebné po jeho  schválení zapracovať do povinného minima do školských osnov na tomto úseku.  
 
4.	V rámci systému postgraduálneho štúdia, doškoľovacích kurzov, systému celoživotného vzdelávania prehĺbiť špecializáciu v oblasti sociálnej práce, zameranú na komunikáciu s obeťami a páchateľmi násilia.
V roku 2005 sa v oblasti prevencie a eliminácie násilia páchaného na ženách uskutočnil podstatný progres.  Vláda SR prijala Národný akčný plán na prevenciu a elimináciu násilia páchaného na ženách na roky 2005 – 2008  uznesením č. 635/2005, čím sa  zaviazala  vytvoriť celospoločenský systém, ktorý bude pracovať na základe úzkej spolupráce štátneho a neziskového občianskeho sektora a celospoločenského konsenzu pri eliminácii násilia páchaného na ženách.
Predpokladom účinnej prevencie a eliminácie násilia páchaného na ženách je výchova a vzdelávanie smerujúce k odmietaniu akýchkoľvek znevažujúcich a podceňujúcich pohľadov na ženy. Obzvlášť dôležitá je príprava budúcich profesionálov v oblasti polície, školstva, zdravotníctva, sociálnej práce, práva, ale aj v oblasti mediálnej a marketingovej komunikácie, ako osôb, ktoré pri výkone svojho povolania môžu podstatne prispieť k prevencii a eliminácii násilia páchaného na ženách.
V oblasti vzdelávania pomáhajúcich profesií boli prijaté niekoľké úlohy, ktoré sa budú priebežne s kontrolou do 31.5.2008 plniť. Sú to úlohy: 
1.	Vytvoriť metodiky postupu pri poskytovaní pomoci a vzdelávacie schémy pre profesie pracujúce v oblasti justície, polície, zdravotníctva a sociálnej práce pre prácu so ženami, obeťami  násilia
2.	Doplniť systém celoživotného vzdelávania všetkých zainteresovaných profesií o problematiku násilia páchaného  na ženách 
3.	Zabezpečiť realizáciu špeciálnych výcvikov  pre zainteresované profesie, (hlavne tréningy trénerov), ktoré sa budú realizovať prostredníctvom expertov v spolupráci s MVO v rámci projektov a programov  
4.	Zabezpečiť realizovanie špeciálnych programov pre odsúdené osoby za násilné trestné činy súvisiace s násilím páchaným na ženách
 
B. prostredníctvom masmédií navrhujeme:

1.	Monitorovať  verejnoprávne  masmédia z hľadiska  objektívnosti, pravdivosti, vyváženosti a koordinácie informácií o otázkach  týkajúcich  sa postavenia  žien  v spoločnosti

Dohľad nad vysielaním STV a SRo v zmysle zákona č. 308/2000 Z. z. o vysielaní a retransmisii § 18 ods. 1.  má Rada pre vysielanie a retransmisiu. Rada je nezávislým orgánom verejnej správy, ktorého prvoradým poslaním je presadzovať záujmy verejnosti.    Rada pre vysielanie a retransmisiu sa ani v roku 2005 špecificky postavením žien nezaoberala.   
  	 
2.	Presadzovať obmedzovanie prezentácie násilia v médiách a prispôsobenie programovej štruktúry a vysielacích časov s cieľom eliminácie násilia a  drogových závislostí

MK SR nemôže priamo zasahovať do aktivít verejnoprávnych a nezávislých médií a preto môže toto opatrenie plniť prostredníctvom prípravy legislatívnych opatrení, ktoré  smerujú k obmedzovaniu všetkých foriem násilia prezentovaných v médiách. Legislatívne je problematika násilia a drogových závislostí v elektronických médiách ošetrená § 19 a § 20 zákona č. 308/2000 Z. z.,   a eliminácia násilia napr. prostredníctvom § 3 ods. 4 písm. d/ zákona č. 147/2001 Z. z.   Rada pre vysielanie a retransmisiu sa problematikou eliminácie násilia (tak fiktívneho ako i reálneho) v elektronických médiách zaoberá kontinuálne už od roku 1997. Od roku 2000 je táto oblasť pravidelne monitorovaná a vyhodnocovaná. Jej záujem je prevažne zameraný na deti a otázky prezentácie násilia na obrazovke, nie vzdelávaniu a prevencii napríklad násilia voči ženám a v rodinách. 

3.	Sprostredkovať najdôležitejšie  informácie o záväzkoch, ktoré SR prevzala pri riešení postavenia žien v našej spoločnosti v súlade s medzinárodnými konvenciami

V roku 2005 vláda SR nepristúpila k žiadnemu medzinárodnému dohovoru, ktorý by sa osobitne dotýkal problematiky postavenia žien v spoločnosti.   SR podpísala  avšak zatiaľ neratifikovala Protokol č. 12 k Európskemu dohovoru o ochrane  ľudských práv, ktorý sa týka všeobecného zákazu diskriminácie, inter alia, aj z dôvodu pohlavia. 
V máji 2005 sa uskutočnil seminár „Ochrana ľudských práv žien na pôde OSN“ pri príležitosti 25. výročia prijatia Dohovoru OSN pre odstránenie všetkých foriem diskriminácie žien (CEDAW).
SR je zmluvnou stranou všetkých relevantných  medzinárodnoprávnych dokumentov na ochranu a dodržiavanie občianskych a ľudských práv. (napr. Dohovoru o politických právach žien, Dohovoru o štátnom občianstve vydatých žien, Dohovoru o súhlase na manželstvo, najnižšom veku na uzavretie manželstva a registrácii manželstva,  Dohovoru o odstránení všetkých foriem diskriminácie žien  a  Opčného protokolu k tomuto Dohovoru).
„V roku 2005 generálny tajomník (GT) Rady Európy (RE) vymenoval novú 8-člennú skupinu medzinárodných expertov - Task force zameranú na boj proti násiliu páchanom na ženách. V rámci tejto agendy SR aktívne spolupôsobí. Vychádzajúc z akčného plánu úloh Rady Európy, ktorý prijal 3. samit hláv štátov a vlád Rady Európy vo Varšave v máji 2005, v ktorom v časti II. Posilnenie bezpečnosti občanov Európy v bode 4. Boj proti násiliu voči ženám, pripravila Task force návrh plánu Pan-Európskej kampane na boj proti násiliu voči ženám, vrátane domáceho násilia, ktorý prijal výbor ministrov Rady Európy 21. júna 2006. Cieľom kampane je zvýšiť povedomie o tom, že násilie voči ženám je porušenie ľudských práv; vyzvať štáty na prejav politickej vôle a zabezpečenie dostatočných zdrojov na dosiahnutie výsledkov v eliminácii násilia voči ženám; podporiť uplatňovanie účinných opatrení na prevenciu a boj proti násiliu voči ženám prostredníctvom právnych predpisov a akčných plánov na uplatňovanie Odporúčania výboru ministrov č. 5/2002 (Rec (2002)5) „O ochrane žien proti násiliu“. Táto kampaň je rozvrhnutá na roky 2006-2008. 

SR má zástupkyňu aj v Skupine špecialistov Rady Európy o štandardoch a mechanizmoch rodovej rovnosti (EG-S-SM), ktorá vznikla na základe rozhodnutia Riadiaceho výboru pre rovnoprávnosť žien a mužov RE (CDEG).“  

V roku 2005  SR aktívne participovala na  medzinárodnej konferencii „Vyvážená účasť žien a mužov v politických a ekonomických rozhodovacích procesoch“, v Lisabone, ktorá bola organizovaná v rámci portugalského predsedníctva vo Výbore ministrov Rady Európy (RE). 
MZV SR v spolupráci s Úradom vlády SR a MPSVR SR zabezpečuje informovanosť o všetkých aktivitách a záväzkoch, ktoré SR prevzala pri riešení postavenia žien v našej spoločnosti v súlade s medzinárodnými konvenciami v rámci všetkých foriem mediálnej komunikácie.
SR je zmluvnou stranou Opčného protokolu k Dohovoru, ktorý umožňuje jednotlivcom a skupinám jednotlivcov podávať sťažnosti o porušení ich práv zakotvených v Dohovore jeho zmluvnými stranami. V zmysle dohovoru je SR povinná pravidelne predkladať OSN správu o tom, ako sa jeho ustanovenia realizujú v podmienkach SR. SR predložila východiskovú správu, ako aj jej aktualizáciu. MZV SR v súčasnosti finalizuje a predkladá vláde SR ďalšiu periodickú správu, ktorá je podrobným rozborom agendy ochrany práv žien za obdobie rokov 2000-2005.  
SĽPM ÚV SR informuje verejnosť o svojej činnosti v oblasti ľudských práv a menšín prostredníctvom internetovej stránky: www.mensiny.gov.sk
Sekcia záležitostí EÚ a medzinárodných vzťahov zabezpečuje na veb stránku MPSVR www.employment.gov.sk umiestňovanie všetkých medzinárodných zmlúv a dohovorov, v rámci nich aj tie, ktoré sa týkajú postavenia žien v našej spoločnosti v súlade s medzinárodnými dohovormi.

4.	Uskutočniť výskum verejnej  mienky,  ktorý zabezpečí  vyhodnotenie  efektívnosti  masmediálnych projektov  garantovaných  vládou SR

Výskum verejnej mienky v oblasti masmediálnych projektov, garantovaných vládou SR nemá  gestora a táto úloha nemôže byť vyhodnotená.

5.	Podporovať aktivity  médií, najmä verejnoprávnych, pri  zvyšovaní  občianskeho  sebauvedomovania  žien

Úloha médií pri podpore sebauvedomovania a sebavedomia žien je veľmi významná, problémom ostáva nevyužívanie tejto možnosti efektívnym spôsobom v záujme propagovania úspešných žien z vedy, výskumu, umenia, vzdelávania, podnikania a ďalších oblastí verejného života. Vzhľadom na nezávislosť médií tieto nie je možné ovplyvniť a často a preferujúco uverejňujú stereotypné pohľady na postavenie žien v rodine a spoločnosti,   využíva sa zobrazovanie ženského tela na komerčné účely, skôr ako skutočné hodnoty sú zobrazované lacné senzácie ktoré pôsobia kontraproduktívne v oblasti rodovej rovnosti. 
O to dôležitejšia z tohto pohľadu je činnosť kultúrnych inštitúcií, ktorú možno ovplyvniť. Na národnej úrovni boli realizované aktivity a programy na prezentovanie žien v kultúre:  
Národné osvetové centrum propagovalo rovnosť príležitostí  žien a mužov prostredníctvom súťaží a prehliadok ZUČ, ako aj iných súťaží, výstav a pod., prostredníctvom metodicko-poradenskej, vzdelávacej a prezentačnej činnosti. NOC prezentovalo umeleckú tvorbu žien v rôznych oblastiach ZUČ. Prostredníctvom edičnej (publikácie, bulletiny,  zborníky, metodické materiály) a publikačnej činnosti (Národná osveta, Javisko) predstavilo mnohé  ženy  ako významné osobnosti na poli kultúry a výchovy. V jednotlivých článkoch sa snažilo upozorniť na rovnosť príležitostí vo všetkých oblastiach spoločenského života, prezentovalo pozitívne príklady a skúsenosti z uplatnenia žien v kultúrno-osvetovej činnosti. Na rôznych školeniach a seminároch sa v roku 2005 zúčastnilo viac ako 20  zamestnankýň. V odbornom časopise Národná osveta boli publikované články so zameraním na problematiku  žien, napr.:
-	Osloviť človeka 21. storočia -  Rozhovor s PhDr. Ivetou Zuskinovou, riaditeľkou Liptovského múzea v Ružomberku, Cifra, Š.: NO 2/2005, s. 2 – 3,
-	Trvalá súčasť kultúry Košíc a okolia – rozhovor s PhDr. Eleonórou Kovalčíkovou, riaditeľkou KOS v Košiciach, Cifra, Š.: O 3/2005, s. 2 – 3,
-	Vansovej Lomnička 2005 – Krajský festival umeleckého slova žien v Galante,               NO  11/2005, s. 18,
-	Textilná tvorba – Súťažná výstava neprofesionálnej tvorby s celoštátnou pôsobnosťou, Bc. Soboslayová, H.: NO 11/2005, s. 17,
-	Ocenení na stretnutí kultúrno-osvetových pracovníkov Košického kraja, Košice           20. 10. 2005, NO 11/2005, s. 4.
V časopise Vierka, určenom nevidiacim a slabozrakým ženám, venuje Slovenská knižnica pre nevidiacich Mateja Hrebendu v Levoči väčšiu pozornosť postaveniu žien ako v ostatných periodikách, čo priamo vyplýva z podtitulu časopisu. Ojedinelé nie sú ani príspevky o nevidiacich či slabozrakých ženách, ktoré nejakým spôsobom uspeli na poli pracovnom alebo v iných oblastiach života, a to napriek svojmu hendikepu.
Aj v roku 2005 podporovalo vedenie Univerzitnej knižnice v Bratislave záujem a aktívnu účasť svojich zamestnankýň v angažovaní sa vo verejnom živote,  čo dokumentuje zastúpenie žien v medzinárodných organizáciách (členstvo v predsedníctve Slovenskej komisie pre UNESCO, v Komisi pro služby při Národní knihovně ČR v Prahe, v predsedníctve Slovenskej národnej skupiny IAML (Medzinárodné združenie hudobných knižníc a dokumentačných pracovísk), v spoločnom česko-slovenskom združení užívateľov ALEPH (automatizovaný knižnično-informačný systém), členstvo v odborných pracovných skupinách medzinárodného systému ISSN, Paríž, Francúzsko). UKB podporovala profesionálny rast zamestnancov formou organizovania vzdelávacích aktivít. V priebehu roka 2005 sa zúčastnilo prostredníctvom personálneho referátu niekoľko zamestnancov  rôznych platených kurzov, školení, seminárov. V knižnici   sa ženy venujú edičnej činnosti, prekladajú zo svetových a do svetových jazykov, venujú sa prednáškovej  a výskumnej činnosti. Zamestnankyne sa zúčastňujú domácich a zahraničných služobných ciest za účelom odovzdávania si odborných skúseností z knižničnej a informačnej vedy a získavania nových odborných poznatkov a skúseností.  
  V roku 2005 sa zamestnankyne Štátnej vedeckej knižnice v Banskej Bystrici  venovali publikačnej činnosti v domácich i zahraničných odborných periodikách, zúčastňovali sa odborných konferencií a seminárov, venovali sa organizovaniu odborných podujatí (aj s medzinárodnou účasťou). Mnohé pracovníčky zastávajú významné celoslovenské funkcie v odbornom, literárnom a kultúrnom živote.
Organizácie MK SR zabezpečujú ženám pracovné podmienky umožňujúce ich uplatnenie na všetkých pracovných úrovniach.   Postavenie žien v rámci štruktúr organizácií (aj v nadväznosti na upevňovanie pozícií žien v spoločnosti) je podporované aj účasťou zamestnankýň na medzinárodných podujatiach a v štruktúrach nadnárodných organizácií v rámci ktorých reprezentujú názor Slovenska v danej oblasti. Na osvetových aktivitách výrazného charakteru participuje Divadelný ústav prostredníctvom  Štúdia 12. V spolupráci s ďalšími subjektami (napr. Amnesty International Slovensko,  OZ Aspekt, atď.) organizuje, napr.: divadelné prezentácie, prednášky a diskusie  orientované na ženskú problematiku. Na organizácii týchto podujatí participujú ženy – dramatičky, herečky, dramaturgičky, režisérky, psychologičky a pod. Rovnako plnia vo veľkej miere osvetovú funkciu v oblasti ženskej problematiky MDDM Bibiana prostredníctvom výchovno - edukačnej činnosti mladšej generácie a SCD vydávajúce časopis Dizajnum v rámci, ktorého vychádzajú články zamerané na „dvojrolu“ – žena/dizajnérka. V hudobno – divadelných inštitúciách možno problematiku ženskej role nájsť v umeleckej produkcii a možnosti interpretácie hranej role alebo uvedení hudobného diela. 
 Kompetentní zástupcovia jednotlivých inšpektorátov práce a NIP vystúpili v médiách, vo vysielaní Slovenskej televízie, TV Markíza, Slovenského rozhlasu, rádia Regina, rádia Východ, Rádia Expres  a N-Rádia ako aj s príspevkami v printových médiách, kde boli zverejnené vystúpenia týkajúce sa najmä aktuálnych problémov z oblasti pracovnoprávnych vzťahov, ako kontrola dodržiavania pracovného odpočinku, činnosť IP na pozemných komunikáciách, nelegálna práca, zamestnávanie tehotných žien,  alkohol na pracovisku, sezónne práce, zmeny v oblasti pracovného práva a ďalších aj z rodového pohľadu.. Vo vysielaní rádia Regina bolo v rámci živého vysielania pravidelne  odpovedané na aktuálne otázky poslucháčov z oblasti pracovnoprávnych vzťahov.  
Viaceré prednášky a semináre boli venované problémom v oblasti pracovnoprávnych vzťahov. Na medzinárodnej konferencii v Ženeve odznel príspevok NIP týkajúci sa boja proti nelegálnej práci na Slovensku.

6.	Využívať  výsledky  národných  a medzinárodných  projektov a  informovať  o nich verejnosť s cieľom  zlepšiť  postavenie  ženy  v spoločnosti.
  
Národný inšpektorát práce je jedným z rozvojových partnerov v rámci Iniciatívy Spoločenstva EQUAL, kde aktívnym spôsobom spolupracuje na vytvorení fungujúceho nadnárodného partnerstva zameraného na identifikáciu pracovných podmienok determinujúcich rodovú nerovnosť v praxi zamestnávateľských subjektov ako príspevku ku cielenému monitoringu situácie v rovnosti žien a mužov na trhu práce. Vedúcim partnerom v tomto rozvojovom partnerstve je Inštitút pre výskum práce a rodiny v Bratislave.
 	V rámci Európskeho sociálneho fondu sa prostredníctvom sektorových operačných programov realizujú projekty, ktoré prispievajú k riešeniu problematiky žien a rodovej rovnosti:

1. JPD Cieľ 3
	Podpora rovnoprávneho postavenia pri hľadaní pracovného uplatnenia žien je zabezpečovaná  v rámci JPD cieľ 3 Opatrenia 1.1 programového dokumentu : Zvýšenie zamestnateľnosti  znevýhodnených skupín na trhu práce a skupín ohrozených sociálnou exklúziou. Cieľom opatrenia je zlepšiť zamestnateľnosť znevýhodnených osôb prostredníctvom zásahov aktívnej politiky trhu práce založených na individuálnom prístupe. 
 Priorita 1 bola v priebehu roka 2005 realizovaná výlučne prostredníctvom národných projektov, ktoré vypracovalo a implementovalo Ústredie práce, sociálnych vecí a rodiny. V roku 2005 bola zverejnená  výzva na predkladanie projektov v rámci opatrenia 1.1., ale jej vyhodnotenie a realizácia prebiehali až v r.2006.
Národný projekt I - Podpora zamestnávania nezamestnaných s dôrazom na dlhodobo nezamestnaných a znevýhodnené skupiny na trhu práce. V rámci uvedeného projektu sa realizuje podpora zamestnávania nezamestnaných znevýhodnených na trhu práce prostredníctvom nasledujúcich opatrení aktívnej politiky trhu práce definovaných zákonom č.5/2004 o službách zamestnanosti a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov:
§ 49 - príspevok na samostatnú zárobkovú činnosť a § 50 - príspevok na zamestnávanie znevýhodneného uchádzača o zamestnanie.
	V prvom štvrťroku bol trend uzatvárania dohôd na príslušné nástroje pomalší. V ďalšom období sa očakával výraznejší nárast hodnôt sledovaných ukazovateľov. V druhom štvrťroku 2005 bol zaznamenaný  výraznejší nárast dohodnutých pracovných miest v rámci podpory samostatnej zárobkovej činnosti. Ukazovateľ dopadu – zmenšenie podielu dlhodobo nezamestnaných v evidencii verejných služieb sa v 2. štvrťroku 2005 nepodarilo znížiť, čo vyplýva z toho, že v oveľa väčšom meradle uvedený ukazovateľ ovplyvnili vonkajšie faktory ako zaradenie sledovanej skupiny do NP.V treťom štvrťroku 2005 pretrvával trend nárastu dohodnutých pracovných miest v rámci podpory samostatnej zárobkovej činnosti – 56 uzavretých dohôd. Pomalší trend naďalej pokračoval v podpore zamestnávania znevýhodnených uchádzačov o zamestnanie na pracovných miestach u zamestnávateľov. V poslednom štvrťroku roku 2005 zaznamenali mierny nárast počtu  vytvorených pracovných miest v rámci podpory samostatnej zárobkovej činnosti – 63 vytvorených – obsadených PM. Podobný trend bol viditeľný aj  v podpore zamestnávania znevýhodnených uchádzačov o zamestnanie na pracovných miestach u zamestnávateľov.	
Národný projekt II - Podpora zamestnávania občanov so zdravotným postihnutím. Cieľom projektu je pre občanov so zdravotným postihnutím zvýšenie počtu vytvorených pracovných miest na samozamestnanie občanov so zdravotným postihnutím; zvýšenie motivácie občanov so zdravotným postihnutím nájsť uplatnenie na otvorenom alebo podporovanom trhu práce prostredníctvom samozamestnania a zvýšená motivácia zamestnávateľov vytvárať pracovné miesta pre občanov so zdravotným postihnutím v rámci podporovaného trhu práce.
Legislatívne zmeny v oblasti podpory zamestnávania občanov so zdravotným postihnutím, ako aj zmeny schém pomoci v roku 2005 ovplyvnili rastúci záujem o poskytované príspevky v rámci NP II, no napriek tomuto prehláseniu vykazované monitorovacie výsledky projektu sú veľmi nízke. Nízky záujem zamestnávateľov o zamestnávanie občanov so ZP KP odôvodňuje prísnosťou Nariadenia ES 2204/2002, o hradení len dodatočných nákladov.
Národný projekt III - Projekt vzdelávania a prípravy nezamestnaných pre trh práce. Cieľom projektu je -  znížiť dlhodobú nezamestnanosť a zvýšiť zamestnateľnosť uchádzačov o zamestnanie formou programov vzdelávania a prípravy pre trh práce, ktoré sú pripravované na mieru podľa individuálnych potrieb uchádzačov o zamestnanie; zvýšiť motiváciu a aktivizovať osoby s rizikom sociálneho vylúčenia; stimulovať na miestnej úrovni so zameraním na identifikáciu a reagovanie na individuálne potreby špecifických skupín uchádzačov o zamestnanie pri uplatňovaní sa na trhu práce. 
Podľa vyjadrení príjemcov pomoci uvedených v monitorovacích správach uchádzači o zamestnanie nemajú záujem o využívanie príspevku na rodinu, preto sa nerealizujú aktivity spojené s týmto príspevkom, teda sprievodné opatrenia. V priebehu 1. štvrťroka 2005 došlo k zásadnej zmene v prístupe k preukazovaniu oprávnených výdavkov v rámci postupov verejného obstarávania, na základe čoho bola prepracovaná metodika so všetkými prílohami. Uvedená zmena čiastočne spomalila proces zaraďovania UoZ do vzdelávania a prípravy pre trh práce v danom období. V dotazníkovom prieskume v cieľovej skupine sa opakovane uvádza krátkosť vzdelávacích aktivít, čo je možné upraviť len legislatívne zmenou predpisu.
Národný projekt V - Aktivácia dlhodobo nezamestnaných a nezamestnaných s nízkou motiváciou odkázaných na dávku sociálnej pomoci. Cieľom projektu je poskytnúť pomoc a podporu tým obciam, právnickým alebo fyzickým osobám podľa § 52 ods. 5 zákona NR SR č. 5/2004 Z. z. o službách zamestnanosti v znení neskorších predpisov, ktoré organizovaním aktivačnej činnosti podporujú udržiavanie pracovných návykov uchádzačov o zamestnanie ako prostriedok zvyšovania zamestnateľnosti najmä znevýhodnených uchádzačov o zamestnanie a osôb odkázaných na dávku v hmotnej núdzi.
Implementácia projektu prebieha kontinuálne od roku 2004 predovšetkým prostredníctvom Ústredia práce, sociálnych vecí a rodiny a realizovaná je úradmi PSVR. V roku 2005 bolo na aktivácii zúčastnených 1768 osôb, čo je 88,4% z očakávaných hodnôt roku 2005. Vytvorených bolo 1 362 miest na výkon aktivačnej činnosti. V roku 2005 realizovalo programy aktivačnej činnosti 122 organizácií. Celkové náklady projektu v roku 2005 predstavovali 182 749,42 € ( 6,944 478 mil. Sk), čo je cca 33% z celkových nákladov projektu.
V rámci opatrenia 1.1. bola 1.7.2005 zverejnená Výzva č. JPD3 –2005/1.1/01 zameraná na realizáciu nasledovných aktivít: Vzdelávacie a poradensko-motivačné kurzy pre znevýhodnené skupiny; Školenia,  rekvalifikácie a  praktické stáže pre nezamestnaných; Cielené vzdelávanie a príprava pre zamestnávateľa, ktorý sa zaviaže prijať uchádzača o zamestnanie; Tvorba nových pracovných miest pre skupiny znevýhodnených a rizikových uchádzačov o zamestnanie; Programy zvyšovania zamestnateľnosti osôb so zdravotným postihnutím; Projekty zamerané na zamedzenie sociálneho vylúčenia a návrat osôb postihnutých sociálnym vylúčením do pracovného procesu; Programy aktivácie pre dlhodobo nezamestnaných; Sprievodné aktivity umožňujúce uchádzačom o zamestnanie zapojiť sa do niektorej z vyššie uvedených aktivít. 
Oprávnenými  žiadateľmi sú orgány a subjekty regionálnej a miestnej správy a samosprávy; subjekty mimovládneho  sektora; vzdelávacie a poradenské inštitúcie; zamestnávatelia (nespadajúci pod schému štátnej pomoci); poskytovatelia sociálnych služieb spadajúcich pod sprievodné aktivity; úrady práce, sociálnych vecí a rodiny; právnické osoby a fyzické osoby oprávnené v zmysle Schémy štátnej pomoci na podporu zamestnanosti evidovanej ako Schéma ŠP - 002 /04. Uzávierka predkladania žiadostí v rámci tejto výzvy bola dňa 19. septembra 2005. Do uvedeného termínu obdržal RO spolu 43 projektov v celkovej žiadanej sume  326 781 387,- Sk. Vo februári 2006 zasadala Komisia na výber projektov, ktorej výsledkom bolo 25 projektov odporučených na schválenie v celkovej sume € 3 931 882,55 (149 411 537 Sk). 
2. SOP ĽZ
V rámci Sektorového operačného programu Ľudské zdroje sa prioritou č. 2   "Posilnenie sociálnej inklúzie a rovnosti príležitostí na trhu práce"  sleduje podpora rovnosti prístupu na trh práce, podpora princípu rovnosti príležitostí, s dôrazom na zamestnanosť potenciálne sociálne vylúčených skupín a jednotlivcov. Ďalej sa priorita orientuje na  špecifické opatrenia, ktoré majú umožniť vyššiu participáciu žien na trhu práce, vrátane ich kariérneho vývoja, zabezpečiť rovnocenný prístup žien k zamestnaniam a k možnosti samostatnej zárobkovej činnosti, ako i redukovať vertikálnu i horizontálnu segregáciu na trhu práce z rodového hľadiska. 
Konkrétne ide o opatrenie č. 2.2: Odstránenie prekážok rovnosti mužov a žien na trhu práce s dôrazom na zosúladenie pracovného a rodinného života. Toto opatrenie je zamerané aj na podporovanie aktivít, ktoré môžu pomôcť zefektívniť implementáciu politiky rovnosti príležitostí žien a mužov na trhu práce, zosúladenie pracovného a rodinného života prostredníctvom podpory flexibilných nástrojov trhu práce, podpory vzdelávacích aktivít zameraných na reintegráciu osôb s rodinnými povinnosťami (najmä žien) na trh práce, motivácie a podpory  zamestnávateľov na vytváranie pro-rodinne orientovanej  politiky a posilňovanie rodovo citlivej klímy na pracovisku.  
	Opatrenie je zamerané tiež na výskum a monitorovanie prevládajúcich rodových nerovností na trhu práce (najmä na identifikáciu bariér a obmedzení a hľadanie nových príležitostí na naštartovanie pozitívnych zmien smerom k rozvíjaniu princípov rovnosti príležitostí  mužov a žien). V rámci implementovaných projektov sú podporené aj aktivity zamerané na transfer  skúseností zo zahraničia s cieľom eliminovať prevládajúce rodové nerovnosti na trhu práce, ako aj odskúšanie nových efektívnych postupov, ktoré budú implementovať princípy rovnosti príležitostí a zásady gender mainstereamingu do praxe.
Cieľovými skupinami daného opatrenia  sú ženy zamestnané aj nezamestnané, ženy etnických minorít, osamelí rodičia, uchádzači o zamestnanie s rodičovskými povinnosťami a ostatné znevýhodnené skupiny.  
	 Opatrenie č. 2.2: Odstránenie prekážok rovnosti mužov a žien na trhu práce s dôrazom na zosúladenie pracovného a rodinného života je implementované prostredníctvom dopytovo- orientovaných projektov prijatých na základe výziev na predkladanie projektov. 	V roku 2005 prebiehal proces realizácie 16 projektov  schválených  na základe výzvy č. SOP ĽZ 2004/2.2/01, proces  realizácie  21 projektov schválených na základe výzvy č. SOP ĽZ 2004/2.2/02. V roku 2005 bola vyhlásená výzva č. SOP ĽZ 2005/2.2/01, proces zazmluvnenia projektov prebiehal v r. 2006.
Celková suma zazmluvnených projektov na opatrenie č. 2.2  predstavuje 126 243 752.- SK.
  
3. IS EQUAL

Cieľom Iniciatívy Spoločenstva EQUAL (IS EQUAL) je rozvíjať a overovať inovatívne prístupy v oblasti boja proti diskriminácii a nerovností na trhu práce a zároveň prostredníctvom výmeny skúseností medzi partnermi z rôznych krajín formulovať návrhy pre efektívne politiky sociálnej inklúzie a rozvíjať vnútroštátne stratégie a ostatné politiky zamestnanosti EÚ.  
Vzhľadom na vstup SR do EÚ v roku 2004 sa IS EQUAL na Slovensku implementuje v skrátenom programovacom období 2004-2006. V reakcii na výzvu z 24. júna 2004 bolo podaných 161 projektov. Výberová komisia schválila 101 projektov, ktoré budú čerpať zo  štátneho rozpočtu SR a  Európskej únie prostriedky v celkovom objeme 1 174 554 055 Sk. 
V rámci rodovo zameraného opatrenia 4.1   – Rodový výskum, rodový audit a rodová senzibilizácia ako prostriedky dosiahnutia rovnosti žien a mužov na trhu práce bolo podporených 14 projektov. Ďalších 14 projektov z ostatných opatrení sa explicitne venuje cieľovým skupinám, v ktorých sú (niekedy ako hlavná cieľový skupina) zahrnuté ženy, prípadne rodiny s deťmi. Spolu teda postavenie žien v spoločnosti pomáha priamo riešiť 28 projektov IS EQUAL. 
Zohľadňovanie rodového hľadiska sa však týka aj ostatných projektov, nakoľko Gender Mainstreaming patrí medzi kľúčové horizontálne nástroje IS EQUAL uplatňovaním ktorého IS EQUAL sleduje dosahovanie rovnosti príležitostí medzi ženami a mužmi. 
Jednotlivé princípy, priority ako aj samotné fázy implementácie programu IS EQUAL (vrátane fázy mainstreamingu) ako aj jednotlivé aktivity podporených projektov, ktoré sú realizované v programe IS EQUAL pomáhajú napĺňať predovšetkým nasledovné ciele definované v prioritách Národného akčného plánu pre ženy v SR 
V rámci 1. princípu to sú projekty poskytujúce právne ale aj pracovné poradenstvo skupinám žien v rozmanitých životných situáciách prípadne projekty analyzujúce ich pracovné a životné podmienky (ženy na a po materskej dovolenke, dlhodobo nezamestnané ženy, ženy zažívajúce diskrimináciu a sexuálne obťažovanie na pracovisku apod.) 
K napĺňaniu cieľov 2. princípu prispievajú viaceré projekty zameriavajúce sa na služby a obhajovanie záujmov a špecifických potrieb žien (rodičov) počas a po rodičovskej dovolenke.  
Napĺňať   ciele 3. princípu pomáhajú napr. projekty realizujúce výskumy a analýzy súčasnej situácie a prekážok pre ekonomickú aktivitu žien ako aj projekty poskytujúce (niekedy priamo nadväzujúce) konkrétne služby podpory v oblasti vzdelávania a zvyšovania kvalifikácie žien, prístupu žien na trh práce, prípadne aktivity na podporu a rozvíjanie podnikateľských zručností a aktivít žien, alebo iných sociálnou exklúziou ohrozených skupín.  
K napĺňaniu  cieľov 4. princípu prispievajú najmä tie projekty, ktoré sa venujú rozvíjaniu rodovo-citlivých prístupov v rozmanitých podobách (napr.  tvorbou vzdelávacích modulov pre ZŠ, SŠ,VŠ, moduly pre zamestnávateľov, odborníkov, učiteľov a učiteľky a pod., analýzou mediálnych a iných produktov, prípravou odporúčaní pre uplatňovanie rodovo-citlivého prístupu v rôznych oblastiach). Tieto projekty sa rôznymi metódami zameriavajú na zviditeľňovaní a následnom odbúravanie rodových stereotypov vedúcich k takým spoločenským javom ako je rodová desegregácia na trhu práce, znevýhodňovanie žien pri odmeňovaní alebo priamo vstupe na trh práce, ako aj násilie páchaného na ženách.  
Ciele 5. princípu pomáhajú napĺňať viaceré projekty, ktoré budujú, rozvíjajú a posilňujú centrá služieb pomoci ženám na materskej dovolenke, prípadne rodinám s malými deťmi, alebo rodinám so zdravotne postihnutými deťmi, a  projekty venujúce sa osobitne ženám v staršom veku - súčasťou týchto projektov je okrem poskytovania podpory a rôznych služieb takto znevýhodneným skupinám ženám aj analýza ich situácie na trhu práce so zameraním na identifikovanie prekážok pre vstup na trh práce a ich možností ich odbúravania. 
K napĺňaniu cieľov 6. princípu  prispievajú projekty zameriavajúce sa na poradenstve a podporu obetiam násilia páchaného na ženách, prípadne obetiam obchodovania s ľuďmi, prípadne realizácia osobitného programu pre agresorov. Súčasťou projektov je aj výmena skúsenosti v tejto oblasti so zahraničnými partnermi.  
Ciele 7. princípu pomáhajú čiastočne napĺňať projekty IS EQUAL venujúce sa špecifickým  skupinám žien – napr. rómskym ženám, dlhodobo nezamestnaným ženám, hendikepovaným ženám, ženám, ktoré by chceli rozvíjať podnikateľské aktivity ale nemajú prístup k počiatočnému kapitálu. Okrem individuálne poradenstva, vedenia a podpory tieto projekty ponúkajú aj rôzne formy vzdelávacích aktivít vedúcich k rozvíjaniu a posilňovaniu potrebných pracovných a podnikateľských zručností . 
Napĺňanie cieľov 8. princípu je zakomponované priamo do kľúčových aspektov implementácie programu IS EQUAL (napr. princíp nadnárodnej spolupráce, horizontálny nástroj gender mainstreaming, akcia III – fáza mainstreaming) a do tematických priorít definujúcich štruktúru podporených projektov v rámci IS EQUAL na Slovensku (napr. posilňovanie kapacít MVO – opatrenie 2.1 výskum rodový audit a rodová senzibilizácia opatrenie 4.1)
	 	                                                                                                                                                           
Princíp V.  Vytvárať podmienky pre ochranu a posilnenie zdravia žien 
Opatrenia na riešenie:
1.	Na základe  demografických  a zdravotných  štatistík vypracúvať  analýzy  o  zdravotnom  stave  žien  v SR

Na základe demografických a zdravotných štatistík sú v rámci ÚZIŠ  teraz už  Národné centrum zdravotníckych informácií pripravuje a uverejňuje kompletné štatistiky so zameraním na zdravotný stav žien. Podľa špecifických ukazovateľov v rámci SR sú vykazované vybrané demografické údaje, ktoré sa dotýkajú reprodukčného zdravia v celom rozsahu /hlavne pôrodnosť, potraty v SR, antikoncepcia/ a pre medzinárodné porovnania slúžia len niektoré demografické údaje a to hlavne štandardizovaná miera úmrtnosti podľa príčin úmrtia a pohlavia, incidencia vybraných ochorení, incidencia zhubných nádorov na 100 000 obyvateľov podľa pohlavia.

2.	Pôsobiť  na verejnú mienku v tom zmysle, že na pravidelné lekárske  prehliadky  zamerané  na  onkologické  a  kardiologické  vyšetrenie  majú ženy   zo zákona  právny  nárok

Situácia sa v plnení tohto opatrenia oproti roku 2004 nezmenila. Pri každom Štátnom zdravotnom ústave sú zriadené základné poradne na podporu zdravia, sú zriaďované aj nadstavbové špecializované odborné poradne, ktoré sa orientujú na zvládanie známych rizikových faktorov životného štýlu. V okresoch ostáva naďalej problémom získať záujem niektorých skupín žien o preventívne vyšetrenia, vo viacerých prípadoch sa problém rieši v rámci projektov v spolupráci s MVO.  Plnenie úlohy je zakotvené v zákone č.577/2004 Z. z.,  kde v prílohe č. 2 sú všetky preventívne prehliadky zabezpečené ženám a tehotným ženám zvlášť s uvedením širokej škály laboratórnych a klinických vyšetrení, čo sa i realizuje prostredníctvom gynekologických ambulancii, ktoré v rámci svojich možností o uvedených možnostiach svoje pacientky informujú. Informácie je možné získať aj na web stránke Ministerstva zdravotníctva SR. 

3.	Osobitne  sa zaoberať prevenciou  a liečbou  drogových  závislostí žien vzhľadom  na ich materskú funkciu

 Problematika obsiahnutá v tomto opatrení je komplexne vyhodnotená v Správe o plnení úloh Akčného plánu Národného programu boja proti drogám v súlade s Európskou stratégiou boja proti drogám v rezorte zdravotníctva. V rámci centier pre liečbu drogových závislosti bol vytvorený špecifický program pre tehotné ženy a matky, pre evidenciu, liečbu a sledovanie tehotných žien a bezprostredne po pôrode i novorodencov, tento program koordinuje a gestorom je Doc. MUDr. J. Hinšt, CSc., ktorý  i metodicky vedie túto činnosť.

4.	Vytvárať  možnosti  na  širšie  využitie  rozvoja  voľnočasových  aktivít  žien,  najmä  v oblasti  športu

     	Problematika voľnočasových aktivít žien je v rezorte školstva zabezpečovaná   v rámci Národného programu rozvoja športu,  schváleného v roku 2001.  Problematikou ženského športu sa zaoberá aj Komisia pre ženy a šport, ktorá vznikla v apríli roku 1997 pri Slovenskom olympijskom výbore.  Jej hlavným zameraním je zvýšenie zapojenia žien do športu na všetkých úrovniach, funkciách a úlohách. V roku 2005 rezort školstva v rámci realizácie projektu Otvorená škola zapojil do športovej činnosti 396 605 detí ZŠ a SŠ z toho 40% dievčat. V rámci tohto istého projektu 119  314 dospelých z toho 30% žien.
Medzi občianskymi združeniami združujúcimi ľudí so zdravotným postihnutím sú špecifické organizácie, ktoré sa v rámci svojej činnosti zameriavajú na šport. Tieto vytvárajú aj ženám so zdravotným postihnutím možnosti na širšie využitie rozvoja voľno časových aktivít, napr. kolky, bocca, volejbal,... Ženy so zdravotným postihnutím – aktívne športovkyne dosahujú pekné výsledky aj na medzinárodných fórach, napr. v oblasti zjazdového lyžovania, plávania a pod. 
V rámci vytvárania možností na širšie využitie voľno-časových aktivít žien  samosprávne kraje  prostredníctvom svojich organizácii – osvetových  stredísk organizujú pravidelne   podujatia.  Športové aktivity pre ženy sú prevažne málo finančne náročné a väčším finančným objemom sú podporované mužské športové aktivity – futbal, hokej a pod.

5.	V rámci  štátnej rodinnej politiky  aplikovať  ucelený  systém  nepriamych  opatrení  na podporu  pôrodnosti a zdravého vývoja  populácie  vrátane  sociálnych  a výchovných opatrení

Problematika štátnej rodinnej politiky je komplexne rozpracovaná v rámci Koncepcie štátnej rodinnej politiky, ktorá bola vládou SR prijatá uznesením č. 389 dňa 4. júna 1996. Plnenie úloh vyplývajúcich z predmetnej koncepcie sa pravidelne vyhodnocuje. K jej dlhodobým cieľom patrí predovšetkým právna ochrana rodiny a jej členov, sociálno-ekonomické zabezpečenie rodín, výchova detí a mládeže, príprava na rodičovstvo, ochrana zdravia členov rodiny a demografický vývoj. 
V novembri 2004 schválila  vláda SR uznesením č. 1091 Aktualizáciu koncepcie štátnej rodinnej politiky na roky 2004 – 2006,  cieľom ktorej je doplnenie a zosúladenie vybraných oblastí rodinnej politiky týkajúcich sa  zlepšenia prístupu k vzdelávaniu, dostupnosti bývania, zosúladenia pracovného a rodinného života a  právnej ochrany rodiny  s reformami, ktoré v súčasnosti  prebiehajú v spoločnosti. Vyhodnotenie plnenia úloh Aktualizácie koncepcie štátnej rodinnej politiky na roky 2004 – 2006 sa uskutoční 
Pri realizácii štátnej rodinnej politiky v oblasti sociálno-ekonomického zabezpečenia rodín  je jedným z hlavných nástrojov  poskytovanie finančnej podpory rodinám s deťmi formou rodinných dávok.  
   Od januára 2004 štát podporuje rodiny s deťmi podľa nových pravidiel. Na každé nezaopatrené dieťa sa poskytuje paušálny prídavok na dieťa (do 25 rokov jeho veku). Zárobkovo činní rodičia okrem prídavku na dieťa môžu dostať mesačne na každé nimi vyživované dieťa tzv. daňový bonus, ktorý má pôsobiť motivujúco pri hľadaní a udržaní si práce a zároveň pomôcť najnižším príjmovým skupinám (poskytuje sa na princípe zápornej dane). Prostredníctvom tohto daňového nástroja  štát zvyšuje čistý príjem  rodičom s nezaopatrenými deťmi, ktorí vykonávajú zárobkovú činnosť. Štát podporuje rodiny s deťmi aj odvodovým zvýhodnením  (jednému z rodičov sa znižuje sadzba poistného na starobné poistenie o 0,5 % za každé nezaopatrené dieťa bez toho, aby to malo vplyv na jeho dôchodok),  jednorazovým príspevkom pri narodení dieťaťa, rodičovským príspevkom. Rodičovský príspevok sa poskytuje jednému z rodičov, ktorý sa riadne stará o dieťa do troch, v prípade dlhodobo nepriaznivého zdravotného stavu dieťaťa do šiestich rokov veku dieťaťa, alebo o dieťa, ktoré bolo zverené do starostlivosti, nahradzujúcej starostlivosť rodičov. 

Najfrekventovanejšou rodinnou dávkou je prídavok na dieťa pričom tento sa poskytuje na každé nezaopatrené dieťa v rovnakej sume bez ohľadu na vek dieťaťa a príjem rodičov. S cieľom  zmierniť  počiatočné zvýšené výdavky rodičov spojené so zabezpečením nevyhnutných  potrieb novorodenca sa poskytuje  rodičom jednorazový príspevok pri narodení dieťaťa, ktorý sa zvyšuje o 50 % na každé dieťa v prípade súčasne narodených dvoch a viac detí . S účinnosťou od  1. 11.2005  sa  upravila výška príspevku pri narodení dieťaťa na 4 460.- Sk. V prípade  súčasne narodených troch a  viac detí  je možné rodičom poskytnúť ďalší jednorazový príspevok  v príslušných kalendárnych  rokoch do dovŕšenia 15 rokov veku súčasne narodených  detí.

Aby mohol rodič po narodení dieťaťa zabezpečiť riadnu starostlivosť  o svoje dieťa, platná legislatíva umožňuje  poskytnúť  takémuto rodičovi  rodičovský príspevok. Tento príspevok sa poskytuje  rodičovi mesačne, avšak  najdlhšie do dovŕšenia   troch rokov veku dieťaťa, resp. šiestich rokov, ak ide o dieťa s dlhodobo nepriaznivým zdravotným stavom alebo o dieťa, ktoré bolo zverené do starostlivosti, nahradzujúcej starostlivosť rodičov, najdlhšie však tri roky od právoplatnosti rozhodnutia súdu. Prípadný výkon zárobkovej činnosti zo strany rodiča  nemá vplyv na nárok  a na  poskytnutie rodičovského príspevku, čím sa vytvárajú pre rodičov možnosti pre zosúladenie rodičovskej a profesijnej role. V tomto smere legislatíva umožňuje rodičovi  slobodne  sa rozhodnúť, či  sa o dieťa  bude starať osobne  alebo  si zabezpečí starostlivosť napr. prostredníctvom inej fyzickej alebo právnickej osoby.
Uvedené štátne sociálne dávky, ako aj opatrenia na zosúladenie pracovného a rodinného života možno považovať za podporujúce populačný vývin. Vzhľadom na súčasný populačný vývin MPSVR SR vo svojich prioritách rozhodlo v roku 2005 vypracovať osobitný návrh dlhodobej populačnej politiky, ktorá stanoví súčasné a budúce trendy  ako aj možné opatrenia verejnej politiky reagujúce na tieto trendy vrátane otázok pôrodnosti a imigrácie.    

6.	Podporovať  zriaďovanie  centier  služieb  pre rodiny  s malými deťmi, ktoré  vyžadujú celodennú  starostlivosť  a  centrá  služieb pre  ochranu  a poradenstvo  žien  v staršom veku

V rámci existujúceho právneho prostredia už boli vytvorené právne podmienky aj na zvýšenú podporu zriaďovania zariadení sociálnych služieb a ďalších sociálnych služieb ako „odľahčovacích služieb“ pre rodiny s ťažko zdravotne postihnutým členom aj pre podporu a starostlivosť v rámci sociálnej pomoci o ženy v staršom veku, ktoré sú v stave sociálnej núdze. Zriaďovateľmi týchto služieb sú prevažne samosprávne kraje alebo obecná a miestna samospráva.
 	Vyššie územné celky aj v roku 2005 zabezpečovali zo svojho rozpočtu  financovanie neštátnych subjektov, ktoré poskytujú sociálne služby, sociálne poradenstvo, vykonávajú sociálnu prevenciu a sociálno právnu ochranu. Ich zriaďovateľom je právnická alebo fyzická osoba.  
	 Jednotlivé samosprávne kraje podporuje nielen poradenstvo a prevenciu v oblasti sociálnych služieb ale aj rôzne materské centrá a neziskové organizácie ktoré sa zaoberajú voľnočasovými aktivitami detí a tvoriace sociálne programy zamerané na ochranu práv a právom chránených záujmov detí a rodičov.
  Samosprávne kraje spolupracujú v uvedenej oblasti aj s obcami, úradmi práce, sociálnych vecí a rodiny, s Ústredím práce, sociálnych vecí a rodiny, so subjektami, ktoré poskytujú sociálnu pomoc a podporuje projekty a programy na posilnenie postavenia žien vo všetkých oblastiach života spoločnosti. 

7.	Vytvárať priestor pre realizáciu laktačného programu a programu zdravej výživy detí

V rezorte zdravotníctva sa vytvárajú podmienky na realizáciu laktačného programu    vytváraním podmienok pri získavaní certifikátov nemocnica priateľská k deťom i k matkám a zavedením rooming in systému ošetrovania šestonedeliek a včasným prikladaním novorodencov k prsníkom už bezprostredne po pôrode.  Tento program ponúkajú takmer všetky pôrodnícke oddelenia v SR.
MŠ SR v spolupráci z MZ SR vypracovalo v roku 1999 metodický pokyn pre výkon a realizáciu školského mliečneho programu na základných školách. S účinnosťou 1.9. 1999 sa opäť zaviedli na školách mliečne desiate a  zvýšená spotreba mlieka a mliečnych výrobkov sa zabezpečuje  u detí a žiakov formou podávania mliečnych desiat, olovrantov, ktoré sú doplnkovými jedlami podávanými v zariadeniach školského stravovania. Mlieko a mliečne výrobky sa podávajú aj ako súčasť hlavného podávaného jedla (obed, večera) v predmetných školských zariadeniach v zmysle zásad zdravej výživy pri zostavovaní jedálnych lístkov . Od roku 2004 sa zabezpečuje školský mliečny program pre žiakov s povinnou školskou dochádzkou (do veku 16 rokov) a od septembra 2005 aj pre deti predškolských zariadení za finančnej podpory - dotácie z Európskej únie a dotácie z národných zdrojov v súlade s uplatňovaním výnosu MP SR č. 3090/2005-100, ktorým sa mení  dopĺňa výnos MP SR z 31. augusta 2004 č. 2108/2004-100 o poskytovaní pomoci z finančných zdrojov Európskej únie na podporu spotreby mlieka a mliečnych výrobkov pre žiakov s povinnou školskou dochádzkou. Konzumácia mlieka a mliečnych výrobkov formou mliečnych desiat je v zariadeniach školského stravovania využitá  z celkového počtu detí a žiakov škôl a školských zariadení len na cca. 20 %.  
MŠ SR metodicky usmerňuje kompetentné orgány štátnej správy v školstve a orgánom územnej samosprávy vo veci zvýšenia záujmu škôl a predškolských zariadení o  zapojenie sa do školského mliečneho programu v súlade s vyššie citovaným výnosom a zabezpečuje ďalšie vzdelávanie vedúcich zamestnancov zariadení školského stravovania v predmetnej oblasti. Je nevyhnutné pre zapojenie sa väčšieho počtu detí a žiakov do školského mliečneho programu zvýšiť osvetu mlieka a mliečnych výrobkov v školách a školských zaradeniach,  vo verejnosti (u rodičov) a vytvárať vhodné legislatívne podmienky pre jeho plynulé zabezpečovanie

8.  Venovať osobitnú pozornosť podpore a ochrane záujmov a potrieb dieťaťa, najmä dievčat,   v programoch zabezpečujúcich výživu a zdravie.
     
Školské stravovanie využíva finančné limity na nákup potravín a úhradu za stravovanie v zariadeniach školského stravovania, v ktorých sa uplatňuje princíp rodovej rovnocennosti obidvoch pohlaví pri stanovení výšky finančného limitu na prípravu stravy na zabezpečenie zdravej výživy detí vo všetkých vekových kategóriách,  typov škôl a školských zariadení.
V znení výnosu Ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny SR č. 3950/2004-II/1 zo 7. septembra 2004 sa poskytuje zriaďovateľom materských škôl, základných škôl a špeciálnych základných škôl finančná dotácia na zabezpečenie stravovania (predovšetkým obedov) pre deti, rodiny ktorých sa ocitli v hmotnej núdzi a týmto rodinám sa poskytuje pomoc v hmotnej núdzi formou dávky a príspevkov k dávke.  Dotácia sa poskytuje v období školského roka vo výške najviac 25 Sk na dieťa a jeden stravovací deň.
Štátne zdravotné ústavy v SR v rámci výkonu štátneho dozoru usmerňujú spoločné stravovanie detí a mládeže s cieľom optimalizácie celkového režimu výživy a príjmu tekutín, plnenia zdravotno-preventívnej úlohy dodržiavaním všeobecných princípov prevencie civilizačných ochorení a plnenia výchovno – vzdelávacej úlohy v oblasti správneho stravovania. Poskytujú všeobecné poradenstvo v rámci činnosti poradenských centier ochrany a podpory zdravia. 
 	V roku 2005 sa realizoval projekt Materské centrá, ktorého cieľom je výchova a vzdelávanie matiek v oblasti zdravého životného štýlu, čím sa ovplyvňuje a mení životný štýl detí a celej rodiny.  
V spolupráci s Ministerstvom školstva SR sa realizoval projekt Školy podporujúce zdravie, ktorého cieľom je formovať zdravý spôsob života a životného štýlu detí a mládeže, príp. aj ich rodičov.

   
Princíp VI. Vytvárať podmienky pre elimináciu násilia na ženách
Opatrenia na riešenie: 
1.	Vytvárať legislatívne a výchovné opatrenia na elimináciu násilia na ženách

 V roku 2005 a bol schválený vládou SR 24. augusta 2005 uznesením č. 635  Národný akčný plán na prevenciu a elimináciu násilia páchaného na ženách  na roky 2005 až 2008 Základným cieľom národného akčného plánu je implementovať adekvátne a efektívne postupy na predchádzanie a elimináciu násilia páchaného na ženách tak, aby obete nemuseli čeliť porušovaniu ich základných ľudských práv a mohli žiť svoj život bezpečne, slobodne, dôstojne a bez akéhokoľvek ohrozenia  
 Národný akčný plán obsahuje opatrenia, ktoré je nutné riešiť okamžite, a aj tie, ktoré tvoria základnú bázu riešenia danej problematiky a z ktorých sa bude vychádzať pri plnení dlhodobých cieľov. Ide predovšetkým o realizáciu základných krokov v oblasti prevencie, vzdelávania, výskumu, ako aj  budovania inštitucionálneho rámca koordinovanej pomoci ženám, na ktorých bolo páchané násilie. Podstatné je aj ďalšie zlepšovanie legislatívneho zabezpečenia celej problematiky. Predmetná problematika je v zmysle rozhodnutia MŠ SR od r. 2006 začlenená do Národného plánu výchovy k ľudským právam na roky 2005 – 2014. Národný akčný plán reaguje aj na potrebu zvyšovania počtu útulkov a krízových centier pre obete domáceho násilia a zavádzanie špecializovaných služieb v sieti sociálnych služieb na podporu týraných žien a ich detí, ktorých na Slovensku stále nie je dostatok. V rámci implementovania národného akčného plánu budú ďalej vytvorené integrované intervenčné tímy odborníkov v záujme koordinácie práce zainteresovaných profesií v záujme efektívneho poskytovania pomoci týraným ženám a ich deťom.
Gestorom akčného plánu je Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny SR v spolupráci s Expertnou skupinou pre prevenciu násilia páchaného na ženách a v rodinách pri Rade vlády SR pre prevenciu kriminality.  
V roku 2005 neboli vykonané osobitné úpravy legislatívy vo vzťahu k násiliu. V roku    2004  bola uskutočnená rekodifikácia trestného práva vrátane úprav, týkajúcich sa eliminácie domáceho násilia tak, ako boli doplnené do Trestného zákona novelou č. 421/2002 Z. z. Táto novela nanovo formulovala trestný čin týrania zverenej osoby (§ 215) a novelizovala trestný čin sexuálneho zneužívania (§ 241 ods. 2) s cieľom poskytnúť zvýšenú ochranu blízkym osobám. Ďalej došlo k rozšíreniu definície pojmu blízka osoba (§ 89 ods. 7 TZ). Novelou Trestného poriadku č. 422/2002 Z. z. boli z ustanovenia §163 ods.1 vypustené trestné činy voči členovi rodiny. Uvedené trestné činy sú stíhané zo zákona a nie je vyžadovaný súhlas obete násilia.

2.	Podporovať zriaďovanie zariadení pre ženy, na ktorých je páchané násilie (azylové domy), resp. zariadení pre ženy a deti v období rozvodu, resp. preklenutia ťažkej životnej situácie a poskytovanie  poradenských služieb

V rámci sociálnej legislatívy sa situácia v uvedenej oblasti nezmenila, podľa zákona č. 195/1998 Z. z. o sociálnej pomoci v znení neskorších predpisov možno poskytnúť pomoc pre ženy a deti v kritických resp. porozvodových situáciách poskytnutím služieb, pomoci v hmotnej núdze a sociálnym poradenstvom. Podľa § 30 ods. 2 tohto zákona možno v útulku poskytovať starostlivosť i občanom, na ktorých je páchané násilie osobou, s ktorou žije v domácnosti.  Odbory sociálnych vecí ÚPSVR  pre ženy, ktoré sú obeťami násilia poskytujú sociálne poradenstvo v záujme odstránenia ich hmotnej núdze a sociálnej núdze.  
V rámci Národného akčného plánu na prevenciu a elimináciu násilia páchaného na ženách  bol pripravený dokument, ktorý obsahuje štandardy pre prácu a zriaďovanie zariadení pre ženy, na ktorých je páchané násilie v zmysle úlohy č. 6:
Vypracovať špecifické štandardy činností zohľadňujúce diverzifikované potreby žien vystavených násiliu alebo hrozbe násilia v oblasti sociálnych služieb  na základe štandardov krajín EÚ
Z: Expertná skupina pre prevenciu a elimináciu násilia na ženách a v rodinách pri Rade
     vlády pre prevenciu  kriminality v spolupráci s MPSVR SR
T:  31. 5. 2006

V rámci úlohy č.5 uvedeného akčného plánu sa ukladá MPSVR SR v spolupráci s VÚC zabezpečiť, v rámci dotačnej politiky MPSVR SR pre rok 2006, aby sa kládol dôraz aj na finančnú podporu zariadení, v ktorých sa budú vykonávať činnosti, zohľadňujúce diverzifikované potreby žien, obetí  násilia s termínom do roku 2008.
Napriek tomu, že v jednotlivých regiónoch sa situácia v zriaďovaní zariadení pre ženy, na ktorých je páchané násilie, výraznejšie nezlepšila, v jednotlivých regiónoch existujú zariadenia neštátnych subjektov pre obete domáceho násilia na správe ktorých sa podieľajú samosprávne kraje, miestna samospráva a hlavne mimovládne organizácie. Tradične sa intenzívnejšie problematikou násilia v rodinách a voči ženám zaoberali v Prešovskom a Košickom samosprávnom kraji, kde možno konštatovať profesionálne kvalitné zázemie na úrovni mimovládnych organizácií a vytvorenie základov efektívnej spolupráce mimovládnych organizácií a štátnej a miestnej správy a policajného zboru. 
Táto úloha sa bude hodnotiť ďalej v rámci úloh Národného akčného plánu na prevenciu a elimináciu násilia páchaného na ženách.

3.	Legislatívne zabezpečiť, aby trestné činy voči členovi rodiny boli stíhané zo zákona a nebol vyžadovaný súhlas obete násilia, či znásilnenia

Úloha splnená v roku 2002
Z ustanovenia o potrebe súhlasu poškodeného na začatie trestného stíhania  sa novelou Trestného poriadku č.422/2002 Z. z. vypustili trestné činy typické pre páchanie domáceho násilia (násilie proti skupine obyvateľov, úmyselné ublíženie na zdraví, obmedzovanie osobnej slobody, porušovanie domovej slobody, znásilnenie manželom alebo druhom) tak, aby trestné činy voči členovi rodiny boli stíhané zo zákona a nebol vyžadovaný súhlas obete násilia. 

4.	Vytvárať výchovné programy zamerané na zmenu správania agresívneho jedinca s cieľom jeho možného návratu do rodiny

V súčasnosti až na ojedinelé individuálne výnimky, neexistuje ucelený výchovný program pre prácu s agresívnym jedincom, páchajúcim násilie v rodine. Úloha bola zakomponovaná do Národného akčného plánu na prevenciu a elimináciu násilia páchaného na ženách a v rodinách na roky 2005  - 2008: ako úloha č.14 
Zabezpečiť realizovanie špeciálnych programov pre odsúdené osoby za násilné trestné činy súvisiace s násilím páchaným na ženách
Z: MS SR, MPSVR SR
T: 31. 5. 2008

5.	Vytvárať podmienky  pre zriadenie  SOS - linky  pre obete  násilia  a  zabezpečiť   školenie  pracovníkov  jestvujúcich  liniek  dôvery  v uvedenej oblasti

K riešeniu tohto opatrenia prispieva úloha č.9 Národného akčného plánu na prevenciu a elimináciu násilia páchaného na ženách:
Zaradiť  do programov ESF ako jednu z oprávnených aktivít aj vytvorenie špecializovanej siete krízových telefonických liniek pomoci a poradenských služieb
Z: MPSVR SR
T: 31. 5. 2008

SOS linky pre obete násilia v súčasnosti existujú často pri poradniach pre obete násilia a sú prevádzkované hlavne mimovládnymi organizáciami. Prevažne poskytujú poradenstvo nielen ženám, ale aj starším ľuďom a hlavne  deťom.

6.	Zapojiť sa do národných  i medzinárodných programov, ktoré majú za cieľ elimináciu prostitúcie a obchodovania so ženami a deťmi a výsledky týchto programov  pravidelne  zverejňovať.

Policajný zbor plnil v sledovanom období úlohy tak na úseku monitorovania, t.j. zisťovania a objasňovania trestnej činnosti obchodovania s ľuďmi, ako aj na úseku jej predchádzania, resp. podieľal sa na aktivitách smerujúcich k jej minimalizovaniu.  
 
V roku 2004 nastali zmeny v legislatíve vzhľadom na obchodovanie s ľuďmi. Zákon č. 403/2004 Z. z. o európskom zatýkacom rozkaze a o zmene a doplnení niektorých zákonov nanovo definoval skutkovú podstatu trestného činu obchodovania s ľuďmi. V roku 2005 sa pripravoval a v roku 2006 bol prijatý zákona č. 215/2006 Z. z. o odškodňovaní osôb poškodených násilnými trestnými činmi, ktorého využitie je dôležité aj pri obetiach obchodovania s ľudskými bytosťami. Uvedený zákon preberá európsku legislatívu do slovenského právneho poriadku a prináša zlepšenie prístupu k možnosti získať odškodnenie za ujmu spôsobenú úmyselným násilným trestným činom, ktorý je spáchaný na území iného členského štátu Európskej únie, ako je členský štát, na území ktorého má poškodený trvalý pobyt. 
Za týmto účelom sa vytvára mechanizmus podania žiadosti o odškodnenie, ustanovuje sa orgán SR zodpovedný za rozhodovanie o žiadosti i orgán, ktorý poškodenému občanovi SR alebo občanovi iného členského štátu EÚ s trvalým pobytom na území SR a osobe bez štátnej príslušnosti s trvalým pobytom na území SR, ktorým bola spôsobená ujma na zdraví na území iného členského štátu EÚ, poskytne pomoc potrebnú na podanie žiadosti o odškodnenie.
K 1. aprílu 2005 bolo oddelenie obchodovania s ľuďmi a sexuálneho vykorisťovania povýšené na odbor, čo viedlo aj k miernemu nárastu počtu pracovníkov. Odbor dostal nový názov Odbor obchodovania s ľuďmi, sexuálneho vykorisťovania a podpory obetí, z čoho vyplýva rozšírenie jeho právomocí a povinností na zabezpečenie podpory obetiam obchodovania a sexuálneho vykorisťovania. Odbor aktívne spolupracuje s mimovládnymi organizáciami a krízovými centrami pri zabezpečovaní pomoci obetiam obchodovania s ľuďmi, či už ide o psychologickú pomoc alebo poskytnutie dočasného útočiska.
Na zlepšenie nepriaznivej situácie v oblasti obchodovania so ženami boli zo strany uvedeného odboru vykonané viaceré akcie zamerané proti poskytovaniu sexuálnych služieb v erotických salónoch. Pri týchto akciách asistovali aj iné zložky polície, napr. pracovníci hraničnej a cudzineckej polície a finančnej polície. Odbor v rámci vyšetrovania prípadov zlákania žien do zahraničia na vykonávanie prostitúcie pod zámienkou rôznych prác spolupracuje s partnerskými políciami v Nemecku, Slovinsku a Švédsku. Pracovníci odboru pôsobia tiež v prípadoch zabezpečovania návratu obchodovaných žien späť na Slovensko.
 V roku 2005  minister vnútra kreoval novú expertnú skupinu pre prevenciu a pomoc obetiam obchodovania s ľuďmi. Skupina je zložená zo zástupcov rôznych ministerstiev, mimovládnych organizácií a tiež zástupcov IOM, UNHRC. Prvoradou úlohou skupiny bolo vypracovať Národný akčný plán boja proti obchodovaniu s ľuďmi. Medzitým bol 1. októbra 2005 z poverenia vlády vymenovaný národný koordinátor pre boj proti obchodovaniu s ľuďmi, ktorého úlohou bude koordinovať činnosti subjektov zainteresovaných do plnenia úloh vyplývajúcich z Národného akčného plánu boja proti obchodovaniu s ľuďmi. Obchodovanie s ľuďmi, osobitne so ženami a s deťmi je predmetom celosvetového záujmu, ide o závažnú formu trestnej činnosti porušujúcu ľudské práva, vypracovaním Národného akčného plánu SR spravila významný krok vpred, za čo bola aj pozitívne ohodnotená. Správu monitorujúcu aj činnosti SR v tejto oblasti, predložila americká ministerka zahraničných vecí pani C. Riceová vo Washingtone. Vláda USA na základe tejto správy vyškrtla Slovensko zo špeciálneho monitorovacieho zoznamu a uviedla, že Slovensko preukázalo značnú politickú vôľu a podporu boja proti obchodovaniu s ľuďmi, prejavilo zvýšené úsilie vo vymožiteľnosti práva a vykonalo ďalšie kroky na zdokonalenie programu ochrany svedkov.
V roku 2005 bol pripravený a dňa 11. januára 2006 uznesením č. 5/2006 vládou SR schválený Národný akčný plán boja proti obchodovaniu s ľuďmi.  Plán obsahuje celý rad úloh v oblasti organizácie a koordinácie aktivít, zbierania a vyhodnocovania relevantných údajov, ale tiež v oblasti prevencie, zvyšovania informovanosti, vzdelávania a pomoci obetiam. Okrem realizácie rôznych informačných kampaní a vzdelávania príslušných štátnych úradníkov sa buduje inštitucionalizovaná spolupráca štátnych inštitúcií s mimovládnymi organizáciami, vypracuje sa model návratu obete obchodovania späť do SR, ktorý bude zahŕňať i program resocializácie  

Princíp VII. Vytvárať podmienky pre rozvoj osobnosti a pracovné uplatnenie žien s menšími rozvojovými šancami (ako napr. ženy žijúce na vidieku, ženy rómskeho etnika, nezamestnané ženy, ženy nedostatočne pripravené na svoju materskú rolu, ženy so zdravotným postihnutím)
Opatrenia na riešenie:
1.	Posilňovať kompetencie miestnych samospráv, spojených s potrebným objemom zdrojov, pri vytváraní podmienok pre ženy s menšími rozvojovými šancami na rozvoj ich kultúry  a vzdelania

Miestne samosprávy v rámci prenosu kompetencií prebrali úlohy v oblasti kultúry a vzdelávania, prevažne však nemajú dostatok finančných prostriedkov na reálne aktivity. Mnohé úlohy v oblasti podpory kultúry žien s menšími rozvojovými šancami sú plnené hlavne prostredníctvom rezortných a regionálnych projektov. 
MPSVR SR v rámci poskytovania dotácií občianskym združeniam a dotácií z výťažkov hier a lotérií  v pôsobnosti MPSVR  podporilo taktiež viacero projektov pre ženy s menšími rozvojovými šancami na rozvoj ich vzdelania. 
Obdobne aj Ministerstvo kultúry SR v roku 2005 v rámci svojho grantového systému  cez podporu projektov mimovládnych organizácií rozvíjajúcich v regiónoch majoritnú kultúru  a tiež kultúru národnostných menšín a znevýhodnených skupín obyvateľstva. Mimovládne  organizácie veľmi často zapájajú do svojich kultúrnych aktivít aj miestne  a regionálne samosprávy a vytvárajú tak priestor zapojiť sa do kultúrnych a vzdelávacích integračných procesov aj ženy s menšími rozvojovými šancami  a ženy z marginalizovaných regiónov. Po decentralizácii je komunikácia a spolupráca MK SR so samosprávnymi krajmi a samosprávami miest a obcí zložitejšia..
Na umožnenie matkám s malými deťmi vyjsť z pozície sociálnej izolácie mestá a obce finančne i materiálne podporujú vznik a činnosť materských centier. ZMOS v tejto oblasti spolupracuje i s Úniou materských centier, zúčastňuje sa na ich akciách. Predstaviteľky únie sa v minulom roku zúčastnili zasadnutia Rady ZMOS, kde prezentovali výsledky svojej činnosti ako i požiadavky na podporu zo strany samospráv.  
V podmienkach samosprávy sa koncom minulého roka začal realizovať projekt Ústredia práce, sociálnych vecí a rodiny pod názvom „ Podpora vytvárania nových pracovných miest formou nenávratných paušálnych príspevkov“  a v rámci neho 2 opatrení – „ Podpora vytvárania pracovných miest u mikrozamestnávateľov, ktorí zamestnávajú do 5 zamestnancov“ a „ Podpora vytvárania pracovných miest v chránených dielňach a chránených pracoviskách“. Jeho cieľom bolo motivovať aj samosprávy, školy k vytváraniu pracovných miest v regiónoch s vysokou mierou nezamestnanosti.
Mestá a obce vytvárajú podmienky ( prenájom priestorov za symbolickú sumu, finančná podpora, materiálna podpora) na činnosť organizácií združujúcich najmä ženy          (napr. organizácie v rámci Únie žien Slovenska). Organizujú pre ženy i s deťmi rôzne kultúrne, spoločenské, športové akcie a podujatia ku Dňu žien, Dňu matiek, Medzinárodnému dňu detí, recitačné súťaže a pod.
Na umožnenie ľahšieho zapojenia sa žien do pracovného i spoločenského života mestá a obce v rámci svojej pôsobnosti v oblasti školstva zriaďujú  školské kluby detí ( 1338), centrá voľného času ( 113 ) a strediská záujmovej činnosti (36) a materské školy ( 2097).
 	
Z celkového počtu 2930 obcí v Slovenskej republike je vo funkcii 565 starostiek a 6 primátoriek. V 125 člennej Rade ZMOS je 13 žien a z 56 predsedov regionálnych združení je 7 žien. ZMOS dbá na to, aby pri delegovaní svojich zástupcov do Kongresu miestnych a regionálnych samospráv pri Rade Európy a Výboru regiónov (CEMR) mali zastúpenie aj ženy.

2.	Podporovať regionálne investície na vytváranie pracovných príležitostí prispôsobených potrebám žien s menšími rozvojovými šancami

Regióny sa podieľali na podpore tvorby pracovných miest pre ženy s menšími rozvojovými šancami hlavne prostredníctvom projektov regionálneho rozvoja. 
Zo strany obcí na podporu získania, udržania alebo zvýšenia vedomostí, odborných zručností alebo pracovných návykov na účely pracovného uplatnenia poskytujú občanom v hmotnej núdzi a každej fyzickej osobe s takýmto občanom spoločne posudzovanej aktivačný príspevok za účasť na vykonávaná menších obecných služieb pre obec organizovaných obcou, príp. na dobrovoľníckych prácach. Do týchto prác sú zapájané samozrejme aj ženy ( napr. všeobecne prospešná činnosť v školách a školských zariadeniach, zariadeniach sociálnych služieb).
V rámci aktívnych opatrení na trhu práce bolo podporované aj samozamestnávanie znevýhodnených uchádzačov o zamestnanie, dlhodobo nezamestnaných a v rámci nich príslušníkov marginalizovaných rómskych komunít, občanov so zdravotným postihnutím, žien, starších osôb a absolventov škôl. V roku 2005 bolo umiestnených na vykonávanie samostatnej zárobkovej činnosti 9, 9 tis. uchádzačov o zamestnanie, z toho 6,3 tis. žien. Podiel dlhodobo nezamestnaných osôb, ktoré začali prevádzkovať alebo vykonávať samostatnú zárobkovú činnosť bol v roku 2005 80 %. Ďalšími významnými podporenými skupinami boli ženy (v roku 2005 38 %), uchádzači o zamestnanie vo veku nad 50 rokov (v roku 2005 18,9 %), absolventi škôl (v roku 2005 7,6  %). Najvyšší podiel uchádzačov o zamestnanie, ktorých vstup na trh práce bol v roku 2005 podporený touto formou bol v prešovskom kraji (21,8 %) a najnižší  v bratislavskom kraji (2,3 %).
		Najmä v rokoch 2004 a 2005 bola poskytovaná významná podpora na udržiavanie pracovných návykov uchádzačov o zamestnanie, najmä znevýhodnených a marginalizovaných skupín formou aktivačnej činnosti a u absolventov škôl aj podporou získavania odborných zručností a praktických skúsenosti formou absolventskej praxe u zamestnávateľov. Priemerne ročne bolo do aktivačnej činnosti zaradených vyše 204 tis. uchádzačov o zamestnanie, z nich podiel žien sa pohyboval od 40,8 % do 42,6 % a počet poberateľov dávky v hmotnej núdzi od 79,0 % do 82,1 %. 
 
3.	Podporovať rozvoj vzdelávacích a kultúrnych aktivít, rozvoj duchovného života na dedine, rozvoj samospráv, svojpomocných aktivít a pod. (prípravný ročník pre uľahčenie vzdelávania populácie  s nižšími  rozvojovými  šancami)

     Pre uľahčenie vzdelávania populácie s nižšími rozvojovými šancami boli postupne do škôl zavádzané prípravné,  tzv. nulté ročníky. Za týmto účelom bola vypracovaná Dlhodobá koncepcia výchovy a vzdelávania rómskych žiakov.
V  roku 2005 pripravilo MK SR návrh dokumentu Stratégia rozvoja kultúry znevýhodnených skupín obyvateľstva do roku 2007. Súčasťou dokumentu bola aj problematika rovnosti príležitostí mužov a žien. Základným zmyslom pripravovaného dokumentu bolo nájsť viaceré alternatívy rozvoja kultúrnych aktivít, ktoré prispievajú k rovnosti rodov. V tejto súvislosti MK SR prostredníctvom odboru kultúry znevýhodnených skupín obyvateľstva zorganizovalo dva semináre pre mimovládne organizácie, ktorých témou bola aj problematika rodovej rovnosti. Semináre sa uskutočnili na pôde MK SR v júni a októbri 2005. V roku 2005 bola na MK SR zriadená aj pracovná skupina pre rodovú problematiku. Výsledkom práce tejto pracovnej skupiny je materiál, ktorý načrtáva možnosti implementácie rodovej politiky v rezorte kultúry a rovnosti príležitostí mužova žien. K plneniu tohto opatrenia by v budúcnosti mohla prispieť aj samostatná Stratégia implementácie rodovej rovnosti v rezorte kultúry, ktorej cieľom by bola aj informovanosť žien v kultúre o možnostiach zosúladenia rodinného  a pracovného života.
Ministerstvo kultúry SR zabezpečovalo túto úlohu prostredníctvom grantového systému MK SR, podpory projektov mimovládnych organizácií rozvíjajúcich majoritnú kultúru  a kultúru národnostných menšín a znevýhodnených skupín obyvateľstva, v ktorých významnú úlohu hrajú ženy. Na písanú a živú kultúru národnostných menšín sa každoročne prerozdelí cca. 80 mil. Sk. V roku 2006 sa prerozdelilo v tejto oblasti 160 mil. Sk. V roku 2005 sa v rámci grantového podprogramu Kultúra znevýhodnených skupín obyvateľstva prerozdelili 3 mil. Sk. Samostatný program Kultúra znevýhodnených skupín obyvateľstva v rámci grantového systému MK SR bol zavedený až v roku 2006. Prerozdelilo sa v ňom 3 mil. Sk na 27 projektov živej a písanej kultúry marginalizovaných skupín, vrátane finančných prostriedkov na kultúrne a osvetové aktivity pre ženy z marginalizovaných skupín. Išlo hlavne o podporu aktivít zdravotne postihnutých žien. Najvýznamnejšie mimovládne organizácie spolupracujúce s MK SR:  občianske združenie Effeta, ktoré sa venuje sluchovo postihnutým ženám a občianske združenie TK Danube, ktoré rozvíja kultúrne a tanečné potreby ťažko telesne postihnutých žien. Tieto organizácie boli  v roku 2005 podporené sumou cca 1 mil. Sk. 

4.	Zlepšovať  možnosti zamestnávania  žien, ktoré majú zmenenú pracovnú schopnosť. 

V rámci Národných projektov realizujú úrady PSVR za metodickej pomoci Ústredia PSVR okrem iného aj rôzne formy pomoci pre ženy so zdravotným postihnutím, ktoré sú v zmysle zákona č. 5/2004 Z. z. v znení neskorších predpisov  jednou zo skupín znevýhodnených UoZ. 
Nástrojmi na zlepšenie zamestnania UoZ  so zdravotným postihnutím sú:
§ 56 príspevok na zriadenie chránenej dielne a chráneného pracoviska a na ich zachovanie, prostredníctvom ktorého bolo z celkového počtu  304 umiestnených UoZ   52,63 % žien
§ 57 príspevok občanovi so zdravotným postihnutým na prevádzkovanie alebo vykonávanie samostatnej zárobkovej činnosti bolo vytvorených 271 pracovných miest pričom  39,85 % vytvorených pracovných miest bolo obsedených  ženami
Najviac druhov podpory v rámci aktívnych opatrení na trhu práce bolo poskytnutých na podporu zamestnania občanov so zdravotným postihnutím v chránenom zamestnaní. Počas rokov 2000 až 2005 bolo podporené zamestnanie a zotrvanie v zamestnaní cca 20 tis. občanov so zdravotným postihnutím, z toho najviac v krajoch s vysokou nezamestnanosťou. V roku 2005 pracovalo v chránených dielňach u zamestnávateľa 304 osôb, z toho 160 žien.
Na úradoch PSVR sú ženy so zdravotným postihnutím zaraďované taktiež do Individuálnych akčných plánov (ďalej len „IAP“), ktoré vypracúvajú v úzkej súčinnosti s odbornými poradcami. IAP je vo svojej podstate starostlivosť o klienta v trvaní 1 – 3, prípadne viac mesiacov, kedy sa odborný poradca venuje klientovi tou formou starostlivosti, ktorú ten určitý klient špeciálne a adresne potrebuje, či už je to psychologická intervencia v čase krízy, alebo psychologický rozhovor, či iné aktivity, smerujúce ku stabilite klienta a následne k jeho optimálnemu zaradeniu na trh práce. Individuálny prístup odborného poradcu v programe IAP ku klientovi – žene so ZP po zaevidovaní u sprostredkovateľa, je veľmi dôležitým faktorom pomoci klientovi, pretože je vysokou zárukou, že bude usmernený tam, kam to vyhovuje práve jeho individualite a jeho možnostiam v danej špecifickej situácii.
	Aktivita je realizovaná kombináciou individuálnych stretnutí s psychológom/ergoporadcom         a skupinových stretnutí zameraných na posúdenie osobných predpokladov, schopností a zručností a nácvik zamestnaneckých zručností. Výstupom aktivity je odporučenie pre každého UoZ so ZP obsahujúce návrhy jeho možností uplatnenia sa na trhu práce. Uvedená aktivita je určená pre všetkých UoZ so ZP a počet žien sa nesleduje. Zo skúseností je možné uviesť, že žien je viac ako 50 %.

5.	Vytvárať  priestor pre rozvoj  vlastnej kultúry žien rómskeho etnika s menšími  rozvojovými  šancami v záujme  ich výchovného  pôsobenia  v rodine  a pri  vzdelávaní  detí

Ministerstvo školstva SR vypracovalo Dlhodobú koncepciu výchovy a vzdelávania rómskych žiakov. Patrí sem aj inštitút asistentov učiteľa na základnej škole a v predškolskom zariadení, ktorých hlavnou úlohou je výchovno–vzdelávacia a komunitná činnosť zameraná na vytvorenie podporného učebného prostredia pre deti z nedostatočne podnetného sociálneho a kultúrneho prostredia. V roku 2005 sa počet asistentov podstatne zvýšil nakoľko sa ich pôsobenie  v praxi osvedčilo.
Ministerstvo kultúry SR sa v sledovanom období zameriavalo aj na podporu kultúrnych aktivít, smerujúcich k podpore integračného procesu rómskych komunít žijúcich v marginalizovaných osadách. Preto sa MK SR svojou inkluzívnou kultúrnou politikou zameriava na podporu takých projektov, ktoré smerujú do marginalizovaných osád, k vytváraniu funkčných komunitných centier a tiež kultúrnych programov a projektov smerujúcich k podpore integrácie, kultúry  a lepšej informovanosti rómskych žien. V roku 2006 boli v rámci grantového programu Kultúra národnostných menšín v podprograme rómska národnostná menšina podporené viaceré kultúrne aktivity, ktorých ciele napĺňali opatrenia NAP pre ženy. MK SR podporilo v rámci tohto opatrenia projekt pod názvom Fenomény rodovej rovnosti v rómskej komunite, ktoré realizovalo Kultúrne združenie Rómov Slovenska.   

6.	Odstrániť diskriminačné prvky pri výpočte invalidných dôchodkov z mladosti u dievčat a žien so zdravotným postihnutím, ako aj pri prepočte invalidných dôchodkov žien

            Poistenec má podľa zákona o sociálnom poistení nárok na invalidný dôchodok, ak sa stal invalidný, získal potrebný počet rokov dôchodkového poistenia a ku dňu vzniku invalidity nesplnil podmienky nároku na starobný dôchodok alebo mu nebol priznaný predčasný starobný dôchodok.
Pri výpočte sumy invalidného dôchodku je určený jednotný vzorec pre všetkých poistencov. Suma invalidného dôchodku závisí od priemerného osobného mzdového bodu a obdobia dôchodkového poistenia pred vznikom invalidity, ku ktorému sa pripočíta obdobie od vzniku nároku na invalidný dôchodok do dovŕšenia dôchodkového veku.
Fyzická osoba má nárok na invalidný dôchodok aj vtedy, ak sa stala invalidnou v období, v ktorom je nezaopatreným dieťaťom a má na území Slovenskej republiky trvalý pobyt. Nárok na invalidný dôchodok tejto fyzickej osobe vzniká najskôr odo dňa dovŕšenia 18 rokov veku. Fyzickej osobe, ktorá sa stala invalidnou v období, v ktorom bola nezaopatreným dieťaťom sa považuje podmienka počtu rokov dôchodkového poistenia za splnenú a suma invalidného dôchodku sa určí z osobného mzdového bodu 0,67.
Rozdiely vo výške invalidných dôchodkov medzi chlapcami a dievčatami, ktoré sa stali invalidnými v období počas ktorého boli nezaopatrenými deťmi, sú spôsobené rozdielnym dôchodkovým vekom pre mužov a ženy, pričom vzhľadom na predlžovanie dôchodkového veku tento stav bude v prechodnom období ešte pretrvávať. 
Podľa zákona o sociálnom poistení po uplynutí prechodného obdobia na postupné zjednotenie dôchodkového veku u mužov a žien na 62 rokov, je dopočet obdobia dôchodkového poistenia na určenie sumy invalidného dôchodku u všetkých poistencov rovnaký t. j. od vzniku nároku na invalidný dôchodok do dovŕšenia dôchodkového veku.

7.	Vypracovať špecifický program v oblasti poradenstva prípravy na manželstvo a rodičovstvo dievčat a žien so zdravotným  postihnutím.

 Špecifický programov oblasti poradenstva prípravy na manželstvo a rodičovstvo dievčat a žien so zdravotným postihnutím vypracovaný nebol. Presadzuje sa snaha integrovania detí so zdravotným postihnutím do bežných škôl a v prípade potreby sa uplatňuje individuálny prístup v rámci  riešenia individuálnych výchovných a vzdelávacích otázok. 

Princíp VIII.  Podporovať činnosť organizácií zameraných na podporu a rozvoj žien na národnej i medzinárodnej úrovni
Opatrenia na riešenie:

1.	Podporovať a presadzovať projekty a programy zamerané na problematiku rovnoprávnosti pohlaví a postavenia  žien na úrovni národnej  i medzinárodnej.

  Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny SR v roku 2005 začalo s  implementáciou twiningového projektu Phare “Posilňovanie administratívnych kapacít v oblasti Gender Mainstreaming“. Počas jednoročného trvania projektu budú francúzski a nemeckí experti, v úzkej spolupráci so slovenskou stranou, pracovať na vytváraní inštitucionálnych mechanizmov pre mainstreamovanie rodovej rovnosti, zabezpečovať školenie odborníkov, hlavne štátnych zamestnancov z jednotlivých rezortov a ďalších orgánov štátnej a verejnej správy, sociálnych partnerov, univerzitných pracovníkov ako aj expertov z mimovládneho sektora tak, aby prispeli k zdokonaleniu ich schopností a získaniu know-how v oblasti uplatňovania rodového hľadiska  vo všetkých politikách  ako aj k  rozvoju poznatkov a komunikácie v kontexte rodovej problematiky na Slovensku. Informácie o projekte sú na web stránke www.gender.gov.sk.
MK SR realizovalo v roku 2005 stretnutie s českými mimovládnymi organizáciami Člověk v tísni, Centrum pro integraci cizinců, ktoré sa venujú starostlivosti o rómske ženy a tiež o ženy migrantky a vytváranie rovných šancí pre ženy z ostatných marginalizovaných skupín. Výmena skúseností s týmito inštitúciami poskytla podklady k príprave Stratégie rozvoja kultúrnych potrieb znevýhodnených skupín obyvateľstva a otvorila možnosti spolupráce  a finančnej podpory MK SR a mimovládnych organizácií pracujúcich v oblasti prevencie a eliminácie násilia páchaného na ženách.
Národný inšpektorát práce je jedným z rozvojových partnerov v rámci Iniciatívy Spoločenstva EQUAL, kde aktívnym spôsobom spolupracuje na vytvorení fungujúceho nadnárodného partnerstva zameraného na identifikáciu pracovných podmienok determinujúcich rodovú nerovnosť v praxi zamestnávateľských subjektov ako príspevku ku cielenému monitoringu situácie v rovnosti žien a mužov na trhu práce. Vedúcim partnerom v tomto rozvojovom partnerstve je Inštitút pre výskum práce a rodiny v Bratislave.    
V príprave výzvy na podanie projektov PHARE, grantová schéma – Rozvoj ľudských zdrojov, bola v rámci rezortu školstva ako jedna z priorít sledovaná práve rovnoprávnosť pohlaví. 
MK SR patrí v súčasnosti k rezortom, ktoré posúvajú problematiku  rovnosti žien a mužov k optimálnej rovnováhe, k symetrickejším modelom účasti žien a mužov na rozhodovaní v spoločnosti a prístupe k rozdeľovaniu  spoločenských zdrojov. Dokazuje to aj presadenie sa žien na najvyšších postoch národných kultúrnych inštitúcií ako sú Slovenská národná galéria a Slovenský rozhlas, Ústav pre vzťahy štátu a cirkví, Pamiatkový úrad SR a podobne. Posledným úspechom v tejto oblasti je aj historicky prvá žena na čele Slovenského národného divadla. To isté je možné konštatovať aj v rámci MK SR ako orgánu štátnej správy. Z celkového počtu 24 vedúcich zamestnancov v roku 2005 bolo na MK SR 14 žien. Zastúpenie žien vo vedúcich funkciách v roku 2005 predstavovalo 58,3 %. V porovnaní s rokom 2004  ide o výraznú zmenu. V  roku 2004 zastávalo vedúce miesta 10 žien, čo tvorilo len 37 % z celkového počtu vedúcich zamestnancov, pričom MK SR malo celkom 27 vedúcich zamestnancov.
MZ SR - bol vypracovaný Národný program ochrany reprodukčného zdravia, do ktorého sú zapracované úlohy vyplývajúce   z Pekinskej dohody a Káhirskej konferencie na ochranu sexuálneho a reprodukčného zdravia so zameraním na rodovú rovnosť, ktorý sa odráža i legislatívnej rovine, kde boli rozpracované možnosti prístupu ženy k legálnym formám UPT, vykonávanie sterilizácii a tzv. bezpečný pôrod, utajený pôrod. Niektoré časti programu nie sú zatiaľ ani legislatívne ukončené / reprodukčná medicína, programy IVF a TE, odber a manipulácia  s tkanivami a bunkami  a pod./ pre zložitosť problematiky nielen medicínskej, ale i etickej.
KOZ SR - Napĺňaniu právne reglementovanej a garantovanej zásady rovnakého zaobchádzania s mužmi a ženami v praktickom živote, významnou mierou napomáhajú aktivity Komisie rovnosti príležitostí žien a mužov KOZ SR, z ktorých možno spomenúť za rok 2005 aspoň ťažiskové: 
Výstupom seminára Komisie rovnosti príležitostí žien a mužov KOZ SR v septembri 2005 na tému Rovnosť príležitostí a sociálny dialóg bolo spracovanie metodického usmernenia v záujme premietnutia zákona č.365/2004 o rovnakom zaobchádzaní v niektorých oblastiach a o ochrane pred diskrimináciou a o zmene a doplnení niektorých zákonov – antidiskriminačný zákon a Zákonníka práce do kolektívnych zmlúv.  Cieľom „Pomôcky pre kolektívnych vyjednávačov v oblasti rovnosti príležitostí“ je povzbudenie vyjednávačov odborov k zapracovaniu tejto problematiky do návrhov kolektívnych zmlúv, ďalej oboznámenie odborových organizácií so základnou úpravou rovnosti príležitostí žien a mužov a jej aplikovanie v procese kolektívneho vyjednávania. Riešenie rodovej rovnosti v pracovných vzťahoch sa má udiať prostredníctvom zásahov sociálnych partnerov na príslušnej úrovni v súlade s národnou praxou, využijúc predovšetkým sociálny dialóg a kolektívne vyjednávanie. Práve kolektívne vyjednávanie, ktoré zohráva dôležitú úlohu pri určovaní podmienok zamestnávania veľkého počtu zamestnancov sa môže stať jedným z hlavných nástrojov pri uplatňovaní aspektov rovnosti v zamestnaní.
Komisia rovnosti príležitostí žien a mužov KOZ SR ďalej participuje na riešení projektu „Sexuálne obťažovanie na pracovisku“. Ide o zmenu postojov verejnosti k sexuálnemu obťažovaniu na pracovisku a jeho elimináciu rodovou senzibilizáciou zamestnávateľov a zvýšením vedomostí zamestnancov o jeho formách a dôsledkoch. Špecifickými cieľmi predmetného projektu je zvýšenie vedomostí verejnosti o problematike sexuálneho obťažovania na pracovisku, presviedčanie tvorcov politík o potrebe presadzovania rodového hľadiska /gender mainstreamingu/, zvýšenie úrovne rodovej senzibility v politike odborov ako aj presadzovanie rodovej senzibility prostredníctvom kladných príkladov pomoci obetiam sexuálneho obťažovania.
Komisia rovnosti príležitostí žien a mužov KOZ SR sa ďalej aktívne zapojila do projektu „Plus pre ženy 45+“, ktorého cieľom je zlepšenie podmienok pre uplatnenie žien v staršom strednom a staršom veku na trhu práce. Projekt ráta s realizáciou sociálnej kampane, v ktorej majú odbory nezastupiteľné miesto. Kampaň bude iniciovať verejnú diskusiu, čím prispeje k zvýšeniu rodovej citlivosti a k odstraňovaniu bariér pracovnej aktivity žien v staršom strednom a staršom veku. Zástupcovia odborových zväzov a odborových organizácií absolvujú hĺbkové rodové tréningy, aby nadobudli schopnosť ako multiplikátorky a multiplikátori šíriť získané vedomosti. To môže prispieť aj k zmene postojov zamestnávateľov voči odborárom. Rodové tréningy posilňujú praktické zručnosti sociálnych partnerov pri aktivitách súvisiacich s presadzovaním politiky rovnosti príležitostí v pracovnom práve a sociálnom zabezpečení, čím priamo prispejú k ochrane práv znevýhodnenej cieľovej skupiny.

2.	Podporovať činnosť a spoluprácu všetkých národných i medzinárodných inštitúcií a organizácií  zameraných  na problematiku rovnoprávnosti

V rámci EÚ sa v roku 2005 MPSVR SR aktívne podieľalo na prijatí týchto legislatívnych dokumentov:
•	návrh rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady ustanovujúceho Program Spoločenstva v oblasti zamestnanosti a sociálnej solidarity – PROGRESS, ktorý je zameraný na 5 oblastí: Zamestnanosť, Sociálna ochrana a začlenenie, Pracovné podmienky, Nediskriminácia a rozmanitosť, Rovnosť pohlaví – prijatie sa predpokladá v júli 2006,
•	návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zriaďuje Európsky inštitút pre rodovú rovnosť – SR sa uchádza o sídlo tohto inštitútu – prijatie sa predpokladá v 2. polroku 2006,
•	Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 771/2006/ES zo 17. mája 2006 o ustanovení Európskeho roku rovnakých príležitostí pre všetkých (2007) – na ceste k spravodlivej spoločnosti  

V rámci podujatí zameraných na problematiku rovnosti pohlaví a postavenia žien sa v roku 2005 delegácia SR zúčastnila 49. zasadnutia Komisie pre postavenie žien (CSW) v New Yorku, ktoré sa konalo v znamení 10. výročia konania 4. svetovej konferencie OSN o ženách v Pekingu.
V roku 2006 sa na 50. zasadnutí Komisie pre postavenie žien pri OSN zúčastnila  ministerka práce, sociálnych vecí a rodiny Iveta Radičová.   Ministerka vystúpila v diskusii pri okrúhlom stole na tému: „Včlenenie rodovej perspektívy do národných rozvojových stratégií pre realizáciu MDG, v zmysle záverečného dokumentu Summitu 2005“.Vo svojom vystúpení poukázala na problémy realizácie politík v oblasti presadzovania rodovej rovnosti, upozornila na problém feminizácie niektorých sektorov hospodárstva (vplyv na rozdiel príjmov), potrebu rozšírenia sociálneho monitoringu aj na regionálnu a miestnu úroveň, potrebu budovania verejnej mienky, pričom zdôraznila význam mimovládnych organizácií. 
V rámci podpory výmeny skúseností pri riešení jednotlivých problémových oblastí týkajúcich sa žien existuje viacročná spolupráca s Ministerstvom práce, sociálneho poriadku, rodiny a žien Bavorska, ktorá poskytuje odborné poradenstvo v otázkach rovnosti príležitostí,  ktoré využívajú experti odboru rodinnej a rodovej politiky podľa svojich potrieb. Na báze vzájomných potrieb je možná i spolupráca medzi Inštitútom pre výskum práce a rodiny v Bratislave a Inštitútom pre výskum rodiny v Bambergu (SRN).
MZV SR venuje trvalú pozornosť efektívnemu zastúpeniu žien v štruktúrach medzinárodných organizácií.  Postupuje pritom  v intenciách zásad personálnej politiky SR voči inštitúciám EÚ schválených uznesením vlády SR č. 546/2005  a v súlade s  potrebou vyváženého zastúpenia žien a mužov v týchto štruktúrach.
Priaznivý trend možno konštatovať v rámci zastúpenia žien v štruktúrach EK. Pokiaľ v roku 2004 pôsobilo z celkového zastúpenia občanov SR (64) 45 žien, v roku 2005 dochádza popri celkovom zvýšení zastúpenia SR v týchto štruktúrach (121) aj k zvýšeniu počtu žien v počte 85.  Neuspokojivý je trend zaradenia v rámci vyšších pozícií v EK, ale týka sa celkového zastúpenia občanov SR v týchto štruktúrach.
	V rámci evidovaného zastúpenia SR v  medzinárodných organizáciách systému OSN pôsobilo k 31.12. 2005 celkove  56  slovenských expertov, z toho 15 žien. K relevatným zmenám v počte zastúpenia žien v týchto organizáciách v porovnaní s rokom 2004 nedošlo.
SR prostredníctvom svojich zastúpení v jednotlivých medzinárodných inštitúciách a ich orgánoch aktívne presadzuje  zohľadnenie  a aplikáciu nového prístupu k postaveniu žien.  Ako príklad možno uviesť, že v rámci agendy  UNESCO sa otázka podpory žien prioritne odráža v možnosti získať podporu v rámci štipendijných programov alebo zamestnania v Sekretariáte UNESCO.
V rámci programu "Mladí profesionáli", ktorého cieľom je zvýšiť zastúpenie menej reprezentovaných krajín v Sekretariáte UNESCO a zároveň identifikovať nové talenty v oblastiach pokrývaných UNESCO, SR nominovala celkovo päť kandidátok. Jedna kandidátka bola v októbri 2005 pozvaná na výberové konanie do Paríža, do užšieho výberu sa však nedostala. 
	V roku 2005 Slovenská komisia UNESCO (SK UNESCO)  dostala výzvu na podávanie žiadostí o štipendium v rámci  programu "UNESCO / Suzanne Mubarak Japan - Egypt Friendship Research Fellowships 2006" v oblastiach: Výskum v rodovej problematike, Postavenie a úloha žien v spoločnosti, Ženy a kultúrne dedičstvo, Ženy a podpora mieru a rozvoja a Poslanie žien v ozbrojenom konflikte. Výsledky výberu zatiaľ nie sú známe.
	MZV SR  sa prostredníctvom svojich diplomatických zástupcov a expertov aktívne podieľa na  výmene skúseností pri riešení jednotlivých problémových oblastí týkajúcich sa žien SR. Aktívne spolupracuje prostredníctvom regionálnych úradovní špecializovaných agnecií OSN (UNICEF, UNESCO, UNHCR, IOM, FAO a pod.) na identifikácii najpálčivejších problémov žien, v rátane vymedzenia časového rámca a finančných zdrojov.
MZV SR v rámci medzinárodných aktivít za rok 2005 zintenzívnilo spoluprácu s medzinárodnými organizáciami v oblasti rovnosti príležitostí.
V rámci 60. zasadnutia Valného zhromaždenia OSN v roku 2005 bola SR jedným zo spolupredkladateľov rezolúcií k   „Hĺbkovej štúdii o násilí páchanom na ženách“, UNIFEM a „Medzinárodnému  dohovoru o odstránení všetkých foriem diskriminácie žien“  .
Za sledované obdobie roka 2005  SR  aj prostredníctvom svojho diplomatického zastúpenia v zahraničí intenzívne  podporovala zriadenie nového orgánu EÚ – Európskeho inštitútu pre rodovú rovnosť.  SR zároveň predložila kandidatúru na umiestnenie sídla tohto inštitútu na Slovensku. Pôsobenie SR v rámci multilaterálnej diplomacie sa zameriava aj na presadzovanie tejto kandidatúry. Rozhodnutie o etablovaní inštitútu bude prijaté najneskôr na jeseň 2006 a v danom štádiu jediným, hoc výrazným protikandidátom Slovenskej republiky je  Slovinsko.
V rámci rezortu zahraničnej služby SR pôsobí k 30. máju 2006 celkove 1132 zamestnancov, z toho 511 žien. V štátnej službe je zaradených  627 zamestnancov, z toho je 239 žien. 27 žien z toho počtu pôsobí v riadiacich funkciách,  z toho je 1 štátna tajomníčka, 6 riaditeliek odborov a 20 vedúcich oddelení. V porovnaní s  rokom 2004 znamená tento aktuálny stav, pri celkovom zvýšení počtu zamestnancov zahraničnej služby,  nárast zamestnania o 217 žien. 
Na diplomatických misiách SR v zahraničí pôsobí v diplomatických funkciách 90 žien, z toho je 6 veľvyslankýň  a 3 riaditeľky Slovenských inštitútov. V rámci Stálej misie SR pri Rade Európy v Štrasburgu, pôsobí od vzniku misie (1993) ako vedúca misie v poradí štvrtá žena – stála predstaviteľka  SR pri RE. 
Za sledované obdobie roka 2005 nedošlo v porovnaní so stavom v roku 2004 k relevantným zmenám na vedúcich postoch  diplomatických misií v zahraničí. Z celkového počtu 342 žien pôsobiacich  v roku 2004 v zahraničí bolo 6 veľvyslankýň, 1 generálna konzulka a 2 riaditeľky Slovenských inštitútov. 

3. Podporovať výskum v oblasti rovnoprávnosti postavenia žien a mužov a ich vzájomných vzťahov na národnej a medzinárodnej úrovni.

V roku 2004  Stredisko pre štúdium práce a rodiny realizovalo výskumné úlohy (nový názov Inštitút pre výskum práce a rodiny), ktoré sa explicitne alebo implicitne   zaoberali problematikou rodovej rovnosti:  
  
•	 Výskumný projekt  Pracovné podmienky ako determinanty rodovej nerovnosti práce (zodpovedná riešiteľka: B. Perichtová, spoluriešitelia: T. Hatina, S. Matulová, M. Kordošová, V. Škvarková, K. Repková)
	Výskumný projekt sa rieši na základe poskytnutého nenávratného finančného príspevku v rámci IS EQUAL v rokoch 2005 – polrok 2008. SŠPR je vedúcou organizáciou projektu, spoluriešiteľmi je Slovenská zdravotnícka univerzita v Bratislave a NIP v Košiciach. Projekt je zameraný na rodový výskum, rodový audit a rodovú senzibilizáciu ako prostriedkov na dosiahnutie rovnosti žien a mužov na trhu práce. Ide o  cielené monitorovanie situácie žien a mužov na trhu práce, a to špecifickým výskumom pracovných podmienok z aspektu bezpečnosti a zdravia pri práci. Obsahom riešenia v r. 2005 bola hlavne „Informačná a analytická príprava výskumu“ za účelom identifikovať východiskovú situáciu potrebnú bazálnu analýzu sledovanej problematiky.

•	Výskumný projekt „Rola rodinnej a sociálnej politiky pri zlaďovaní  pracovných a rodinných  povinností v SR“ (autori: Bodnárová, B., Filadelfiová, J., Gerbery, D).
V roku 2005 sa začala v spolupráci s Výskumným  ústavom práce a sociálnych vecí v Prahe riešiť výskumná úloha „Rodina, zamestnanie, vzdelanie“.  V prvej etape riešenia úlohy  bola spracovaná sekundárna  analýza poznatkov k danej problematike s názvom  Jej obsah tvorí analýza poznatkov z vývoja demografických trendov, trhu práce, charakteristika zamestnanosti, rodová špecifikácia deľby práce, stav a skúsenosti z oblasti predškolských zariadení. 
•	Analýza podnikovej rodinnej politiky, rovnosti príležitostí žien  mužov v rámci súťaže Zamestnávateľ ústretový k rodine, VÚ 2207
Každoročná konzultačná, výskumná a koordinačná participácia na spomínanej súťaži, monitoring a evaluácia najlepších opatrení  a  praktík, výhľadové  projektové smerovanie na nasledujúce roky.

Riešiteľky: B.Bodnárová, J.Filadelfiová

•	Prieskum pripravenosti samospráv v rámci súťaže „Mesto/obec ústretová k rodine“, VÚ  č. 2208
Medzi novými opatreniami, ktoré sú orientované na zlepšenie starostlivosti o deti pracujúcich rodičov a zladenie rodinných a pracovných povinnosti sa objavujú  nové subjekty. Vo viacerých krajinách, podobne ako na Slovensku sa organizujú súťaže zamestnávateľov, ktorí sa angažujú v podpore takýchto opatrení. Prax ukazuje, že je potrebné iniciovať aj ďalšie subjekty do týchto aktivít. Záverečná správa „Obec ústretová k rodine“, spracúva informácie z empirického výskumu, ktoré zisťujú záujem obci o takúto akciu. 

Riešiteľka: J. Filadelfiová

•	Výskum potrieb a poskytovania služieb pre rodiny zabezpečujúce starostlivosť o závislých členov, VÚ č. 2209
Pri formovaní modernej sociálnej politiky venujú krajiny veľkú pozornosť službám pre obyvateľstvo. Ich význam narastá hlavne v dôsledku meniacej sa demografickej mapy populácie a meniacich sa priemyselných vzťahov. Táto záverečná správa z výskumu sa zameriava na oblasť potreby a poskytovania služieb pre rodiny  starajúce sa o deti predškolského veku a služieb pre starých, chorých a zdravotne postihnutých  členov rodiny. Jej súčasťou je aj analýza názorov a skúsenosti s poskytovaním služieb v malom počte obcí a miest – hlavne po prenesení niektorých kompetencií na obce a mestá. 

Riešitelia: Bodnárová, B., Filadelfiová, J., Gerbery, D.

3.	Vytvárať vhodné legislatívne a ekonomické podmienky na činnosť neziskových ženských organizácií

V roku 2005 nebola prijatá osobitná legislatíva na podporu činnosti neziskových ženských organizácií, mimovládne organizácie môžu získať v zmysle platnej legislatívy 2% z daní na základe venovania individuálnymi prispievateľmi.
4.	Prostredníctvom medzinárodných inštitúcií (regionálnych komisií a ďalších subregionálnych štruktúr) napomáhať národným inštitúciám pri monitorovaní, realizácii a vyhodnocovaní Akčnej platformy  prijatej na IV. Svetovej konferencii o ženách v Pekingu
V zmysle uvedeného opatrenia neboli v roku 2005 realizované osobitné aktivity.

6. Prostredníctvom  regionálnych úradovní špecializovaných úradovní OSN (UNICEF, UNESCO, UNDP, FAO a pod.), identifikovať najpálčivejšie problémy žien, vrátane vymedzenia časového rámca  a finančných  zdrojov

	V roku 2005 prebiehala realizácia projektu MPSVR SR v spolupráci s Národným centrom pre rovnoprávnosť  jako implementujúcou organizáciou  „Gender mainstreaming v národných politikách a programoch“, ktorý bol financovaný zo zdrojov Rozvojového fondu OSN (UNDP).

8.	Podporovať  výmenu skúseností pri riešení jednotlivých problémových oblastí týkajúcich sa žien s krajinami EÚ a asociovanými krajinami

MK SR realizovalo v roku 2005 stretnutie s Ministerstvom kultúry ČR s odbormi zaoberajúcimi sa rozvojom menšinových kultúr a problematikou rovnosti žien a mužov,  ktorého cieľom bolo získať informácie a podklady k príprave  dokumentu smerujúceho k implementácii rodovej politiky v rezorte kultúry. 
  Z plnoprávneho členstva v EÚ vyplývala povinnosť aktívne sa zúčastňovať, pripomienkovať a zaujímať stanoviská a ich obhajovať na riadnych zasadnutiach príslušných orgánov EÚ, kompetentných v oblasti rodovej rovnosti. Zástupcovia SR  z MPSVR SR, ÚV SR a MZV SR sa v roku 2005 aktívne zúčastňovali na procese prípravy Návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zriaďuje EIRR. 
 Taktiež sa hlavne zástupkyne MPSVR SR zúčastňovali rokovaní PSSO,  skupiny pre rodový maistreaming a participovali na ďalších pracovných stretnutiach, workshopoch, seminároch a konferenciách.    	
Odbor rodinnej a rodovej politiky Ministerstva práce sociálnych vecí a rodiny SR sa v rámci plnenia svojej bežnej agendy podieľal na propagovaní myšlienky hostiť sídlo EIRR na Slovensku. Vypracoval podkladovú informáciu pre kanceláriu prezidenta republiky, ktorú pán prezident využil na svojich bilaterálnych rokovaniach podľa vlastného uváženia. 
Iniciatívu SR a jej angažovanosť v problematike rodovej rovnosti prezentuje na rôznych fórach aj Ministerstvo zahraničných vecí SR. Otázka kandidatúr a personálneho obsadzovania existujúcich a vznikajúcich agentúr, inštitútov, centier a ďalších organizačných jednotiek EÚ bola riešená i v prílohe vládneho materiálu „Návrh zásad personálnej politiky SR vo vzťahu k inštitúciám EÚ“, schválenom v júli 2005. 
MZV SR na rezortnej úrovni iniciovalo otázku spoločného postupu krajín V4 pri koordinácii kandidatúr a presadzovaní kandidátov do EÚ inštitúcií s pozitívnym ohlasom zo strany členských krajín V4. Vo februári 2006 bol na zastupiteľské úrady SR v členských a kandidátskych krajinách EÚ distribuovaný informačný materiál „Ponuka Slovenskej republiky hostiť sídlo Európskeho inštitútu pre rodovú rovnosť“ so žiadosťou o jeho postúpenie zodpovedným inštitúciám. 
Prezentácia záujmu vlády SR hostiť sídlo EIRR našla odraz aj na národnej úrovni. Okrem už spomínanej iniciatívy, zameranej na vytvorenie národného koordinačného mechanizmu, vzťahujúceho sa k agende rodovej rovnosti, bola zintenzívnená spolupráca a Výborom NR SR pre ľudské práva a postavenie žien, ako aj s mimovládnym sektorom. Bolo vypracované logo kampane, a začalo sa pracovať na priblížení agendy rodovej rovnosti verejnosti. Aktívne sa začalo pracovať na vypracovaní materiálu na rokovanie vlády, ktorý by obsahoval odpočet a zhodnotenie aktivít vykonaných v súvislosti s presadzovaním ponuky vlády SR hostiť sídlo EIRR a návrh na nasledovné obdobie.
Otázka rodovej rovnosti bola určená ako jedna z nosných tém konferencie „Význam ľudských práv v modernej spoločnosti: Slovensko rok po vstupe do EÚ“ (Bratislava, 8.-9. december 2005). Konferencia, iniciovaná podpredsedom vlády Pálom Csákym, predstavovala príspevok Slovenskej republiky k Medzinárodnému dňu ľudských práv. Účastníčky podujatia z radov mimovládnych organizácií podporili snahu vlády SR o umiestnenie novozriaďovaného Európskeho inštitútu  rodovej rovnosti v Bratislave. 
Pri príležitosti 25. výročia prijatia Dohovoru o odstránení všetkých foriem diskriminácie žien sa na pôde Ministerstva zahraničných vecí SR uskutočnil seminár „Ochrana ľudských práv žien na pôde OSN“.  
Pracovalo sa aj na vytvorení poradného orgánu vlády: Rada vlády SR pre rodovú rovnosť, ku ktorej bol vypracovaný aj štatút Rady. V štatúte Rady je zakotvené postavenie Rady, jej úlohy, zloženie Rady, zásady činnosti Rady ako aj pracovné a pomocné orgány Rady. Podľa štatútu je predsedom Rady podpredseda vlády pre európske záležitosti, ľudské práva a menšiny a podpredsedom Rady minister práce, sociálnych vecí a rodiny. Na organizačné a administratívne zabezpečenie činnosti Rady a jej zasadnutí bola ako sekretariát Rady určená Sekcia ľudských práv a menšín. Po pripomienkovom konaní však pretrvávajú rozpory v tejto časti štatútu.
MVRR SR má zastúpenie v pracovnej skupine o problematike gender mainstreamingu v štrukturálnych fondoch, v ktorých je rodová rovnosť dôležitým prierezovým princípom.
Úrad európskych záležitostí a zahraničných vzťahov MV SR spolupracoval predovšetkým s Organizáciou Spojených národov (OSN),  Medzinárodnou organizáciou pre migráciu (IOM) a Úradom vysokého komisára OSN pre utečencov (UNHCR). Výmena informácii týkajúcich sa žien sa týka aj spolupráce s Európskou úniou. Táto téma sa objavuje na pracovných skupinách Rady Európskej únie pre oblasť migrácie a azylu, predovšetkým v súvislosti so zabezpečením osobitných podmienok pre ženy, príp. matky s deťmi v azylovom konaní. 
 	 
Záver  
	 
	Vzhľadom na celkovú zmenu situácie v spoločnosti sa podstatne zmenila aj situácia žien za ostatných 10 rokov. Nemožno však povedať, že otázky rodovej rovnosti boli vyriešené. Preto samotný dokument Národný akčný plán pre ženy v SR je potrebné prehodnotiť a uvažovať o adekvátnejších dokumentoch. Pripomienky v tomto smere vyjadrili aj niektoré rezorty, z ktorých niektoré si už plnenie úloh nechali zrušiť (viď uznesenie vlády SR č. 505/2005). 
Ministerstvo kultúry uvádza, že Národný akčný plán pre ženy  v SR rieši rovnosť mužov a žien  komplexne, avšak vzhľadom na to, že bol vypracovaný MPSVR SR ešte v roku 1997 niektoré jeho opatrenia už nezodpovedajú požiadavkám súčasnosti a aktuálnym národným a medzinárodným trendom. Vzhľadom na zmeny, ktoré prebehli v súvislosti s procesom transformácie slovenskej spoločnosti a tiež v súvislosti s procesom decentralizácie je možné plniť niektoré opatrenia  z NAP pre ženy len veľmi obtiažne. Taktiež MZ SR požaduje zaradiť do plánu mnohé aktuálne úlohy v záujme odstránenia diskrepancií napr. s dokumentmi WHO.
	V záujme riešenia uvedených problémov sa postupne prechádza na iný spôsob riešenia problematiky. Začína sa s riešením osobitných oblastí problematiky. V roku 2005 bol    uznesením vlády SR č. 635 prijatý Národný akčný plán na prevenciu a elimináciu násilia páchaného na ženách  na roky 2005 až 2008. V tomto kontexte bude pokračovať príprava ďalších dokumentov, ktoré podporia riešenie problematiky rodovej rovnosti v SR. 
Na druhej strane sa podporí riešenie rodovej problematiky realizovaním stratégie gender mainstreamingu, čo znamená uplatňovanie rodového hľadiska do štátnych politík, rozhodnutí a opatrení, ktoré sú bežne prijímané v rámci rozhodovacích procesov na každej úrovni riadenia spoločnosti. K tomuto riešeniu prispejú aj výstupy v roku 2005 realizovaného projektu “Posilňovanie administratívnych kapacít v oblasti gender mainstreaming“.