Title: Správa
Author: ZU Brusel
Last saved by: vzor
Company: MZV SR

Informácia o priebehu a výsledkoch oficiálnej návštevy delegácie vlády SR 
vedenej predsedom vlády SR Robertom Ficom 
v Helénskej republike dňa 3. marca 2008

Predseda vlády SR Robert Fico uskutočnil dňa 3. 3. 2008 oficiálnu návštevu Helénskej republiky. Išlo o historicky prvú bilaterálnu návštevu slovenského premiéra v Grécku (GR) od vzniku samostatnej SR. Predsedu vlády SR sprevádzali minister kultúry Marek Maďarič a štátny tajomník ministerstva hospodárstva Peter Žiga. 
Predseda vlády SR bol prijatý prezidentom Karolosom Papouliasom, absolvoval rokovania s premiérom Kostasom Karamanlisom (rokovanie medzi štyrmi očami, plenárne rokovanie delegácie a pracovný obed) a napokon sa stretol s lídrom opozície – predsedom Panhelénskeho socialistického hnutia (PASOK) a  Socialistickej internacionály Georgom Papandreom. Predseda vlády SR poskytol exkluzívne interview gréckemu mienkotvornému denníku Kathimerini.
	
Priebeh rokovaní 

Počas prijatia predsedu vlády SR R. Fica u prezidenta GR K. Papouliasa, ako aj na plenárnom rokovaní a pracovnom obede s predsedom vlády GR K. Karamanlisom bola obojstranne konštatovaná veľmi dobrá úroveň vzťahov GR a SR, ako aj blízkosť stanovísk k vybraným zahraničnopolitickým otázkam. 
Premiér R. Fico potvrdil záujem o prehĺbenie bilaterálnej spolupráce a politického dialógu a vyslovil presvedčenie, že sa zrealizuje plánovaná štátna návšteva prezidenta SR v GR. Prezident Papoulias uviedol, že slovenského partnera privíta s veľkou radosťou (bez ďalšieho termínového upresnenia). 
Premiér Fico stručne informoval gréckych partnerov o reformách v SR, ktoré majú od nástupu súčasnej vlády k moci silný sociálny rozmer. Aj v tejto oblasti vidí priestor na výmenu skúseností s GR, keďže sociálny aspekt reforiem je v gréckom prostredí imperatívom každej vlády bez ohľadu na jej politickú orientáciu. 
Pri hodnotení súčasného stavu a perspektív dvojstrannej spolupráce medzi SR a GR na oboch stranách zaznelo, že hoci v posledných rokoch došlo k nárastu objemu vzájomnej obchodnej výmeny, celková úroveň hospodárskej spolupráce stále nedosahuje potenciálne možnosti oboch ekonomík. Premiér SR informoval o parametroch investičného prostredia v SR, osobitne v oblasti cestovného ruchu a vyzval na zvýšenie gréckych investícií do ekonomiky SR. Rovnako poukázal na perspektívy spolupráce v oblasti zbrojárskeho a obranného priemyslu, pričom deklaroval záujem o skorý podpis príslušného medzivládneho Memoranda o porozumení. Požiadal, aby grécka strana zvážila vyslanie ekonomického diplomata na svoj ZÚ v Bratislave. Gréckym partnerom ponúkol užšiu spoluprácu v oblasti lodiarskej výroby, v ktorej má SR dlhoročnú tradíciu, vrátane skúseností s konštrukciou námorných lodí. Grécka strana v reakcii prejavila záujem o špecializované plavidlá na ťažbu ropy a zemného plynu v pobrežných vodách a o plavidlá na ich následnú prepravu. 

Predseda vlády SR informoval o stave ratifikačného procesu Lisabonskej zmluvy v SR, ktorý označil za mierne skomplikovaný, avšak v konečnom dôsledku bezproblémový. Vyslovil nádej, že NR SR dokument schváli už na marcovej plenárnej schôdzi. 

R. Fico oboznámil grécku stranu so stavom plnenia maastrichtských kritérií na členstvo v eurozóne a potvrdil ambíciu SR stať sa súčasťou Hospodárskej a menovej únie od 1. 1. 2009.  Poukázal na záujem vlády SR minimalizovať negatívne dopady zavedenia euromeny najmä na sociálne slabšie vrstvy obyvateľstva. Premiér SR sa zaujímal o skúsenosti GR so zavedením eura. Námestník ministerky ZV pre medzinárodnú ekonomickú spoluprácu konštatoval lepšiu pripravenosť SR v porovnaní s GR v roku 2000, osobitne pokiaľ ide o udržateľnosť plnenia dvoch maastrichtských kritérií – deficitu verejných financií v pomere k HDP a miery inflácie. Ďalej upozornil na dôležitosť „manažmentu očakávaní“ verejnosti, ktorá bola v GR po vstupe do eurozóny konfrontovaná s nerovnováhou medzi rastom cien a príjmov. Napokon odporučil fixáciu národnej meny voči euru na nižšej úrovni, čo sa následne pozitívne prejaví v exportnej oblasti. Premiér Karamanlis doplnil, že referendum o vstupe do eurozóny nebolo v GR potrebné, nakoľko vláda mala v otázke silnú politickú podporu elektorátu. Bezprostredné reakcie gréckej verejnosti na euro boli síce pod vplyvom nárastu cien negatívne, po 8 rokoch používania európskej meny sa však výrazná väčšina populácie ku gréckej drachme vrátiť nechce. Slovenský premiér sa následne zaujímal o mieru uplatnenia korekčných mechanizmov štátu na potlačenie rastu cenovej hladiny po vstupe do eurozóny. Grécka strana konštatovala ich objektívne nízku mieru efektivity a za dôležité považuje cieľavedomú prácu s verejnou mienkou a dôslednú inšpekciu cenovej politiky na trhu s tovarmi a službami.

V otázke Kosova bola potvrdená blízkosť pozícií oboch krajín k jednostrannému vyhláseniu jeho nezávislosti. Premiér SR konštatoval, že vyhlásením nezávislosti došlo k porušeniu medzinárodného práva a že SR bude mať vážny problém s jeho uznaním. Dodal, že je neprípustné, aby jedno etnikum malo dva samostatné štáty, ktoré dokonca susedia. 
Prezident Papoulias považuje unilaterálne vyhlásenie nezávislosti za porušenie základných princípov medzinárodného práva, najmä princípu územnej celistvosti štátov. Pokladá ho za „ťažký úder“ medzinárodnému právu, osobitne z pohľadu malých krajín, ktoré sa môžu pri obhajovaní svojich životných záujmov v globálnej aréne odvolávať len na jeho princípy. Nezávislosť Kosova je nevhodným konceptom na ochranu práv národnostných menšín. Podporovatelia tohto prístupu nemajú podľa prezidenta dostatok „historickej pamäte“. 
	Ku Kosovu predseda vlády GR uviedol, že Atény zdieľajú podobné obavy ako Bratislava. Keďže záujmom GR je zachovanie regionálnej stability a bezpečnosti, Atény budú pokračovať v účasti v misii KFOR a zapojili sa aj do misie EULEX. K otázke načasovania stanoviska k (ne)uznaniu nezávislého Kosova uviedol, že GR sa necíti byť pod tlakom a k zverejneniu svojho postoja pristúpi neskôr, až po dôkladnom vyhodnotení situácie. Zároveň dodal, že Srbsku je potrebné naďalej vysielať pozitívne signály o jeho európskej perspektíve. 

Na žiadosť gréckej strany predseda vlády SR informoval o postavení národnostných menšín (osobitne maďarskej a rómskej) v spoločenskom a politickom systéme SR. 

V rámci diskusie o spolupráci s Ruskom slovenský premiér uviedol, že zatiaľ čo predchádzajúca vláda bola jednostranne orientovaná na USA, súčasná exekutíva sa orientuje na „zahraničnú politiku 4 svetových strán“. Vyslovil názor, že by bolo účelné intenzívnejšie komunikovať s GR aj v otázkach spolupráce s Ruskom, napr. pokiaľ ide o zbrojársky a obranný priemysel, kde všetky tri krajiny disponujú veľkým potenciálom a načrtol myšlienku trilaterálnej spolupráce SR a GR s ruskou stranou.
Prezident GR ocenil pragmatický prístup SR. Rusko považuje nielen za energetickú mocnosť, ale aj významného prispievateľa ku globálnej bezpečnosti. K Moskve treba pristupovať citlivo. Treba sa zasadzovať za vytvorenie globálnej multipolarity. GR je spoľahlivým priateľom USA, niektoré rozhodnutia Washingtonu však nemožno považovať za najšťastnejšie. 

K téme rozširovania NATO premiér Karamanlis poznamenal, že v rámci krajín zapojených do Akčného plánu pre členstvo (MAP) považuje GR za dostatočne pripravené na členstvo len Chorvátsko, zatiaľ čo v prípade Albánska a Macedónska eviduje rezervy v plnení predvstupových kritérií. Na druhej strane si Atény uvedomujú, že na pôde Aliancie prevláda záujem o rozšírenie o všetky krajiny MAP. Na margo kandidatúry Macedónska opätovne potvrdil, že jedným zo základných kritérií sú dobrosusedské vzťahy a v referencii na pretrvávajúci bilaterálny spor o používanie ústavného názvu severného suseda zopakoval tézu „žiadne riešenie – žiaden vstup“. Predseda vlády SR sa zasadil za kompromisné riešenie pokiaľ ide o spor Grécka a Macedónska o používanie ústavného názvu. 

Grécka strana v princípe podporuje iniciatívu francúzskeho prezidenta N. Sarkozyho na vytvorenie tzv. Stredomorskej únie, pričom ju považuje skôr za doplnok (a nie konkurenciu či dokonca náhradu) tzv. Barcelonského procesu. V tejto súvislosti už Atény postúpili slovinskému PRES viaceré námety na posilnenie hospodárskej spolupráce EÚ s krajinami severnej Afriky a východného Stredomoria. 

Predstavitelia SR a GR si vymenili názory aj na ďalšie medzinárodnopolitické témy (Afganistan, Irak).

Záver

Návšteva predsedu vlády SR Roberta Fica v GR prebiehala v priateľskej a konštruktívnej atmosfére. Premiér SR pozval svojho gréckeho partnera (aj so sprievodom podnikateľov) na návštevu SR.
V bilaterálnej oblasti bol vyjadrený obojstranný záujem o ďalšie prehĺbenie vzájomných vzťahov s dôrazom na oblasť obchodno-hospodárskej spolupráce. Grécka strana zobrala na vedomie návrh SR na zintenzívnenie spolupráce v oblasti zbrojárskeho a obranného priemyslu a ocenila prisľúbenú flexibilitu slovenskej strany pri finalizácii príslušného medzivládneho Memoranda o porozumení. 
Z gréckej strany bol prejavený záujem o bližšie informácie o produkčných portfóliach slovenských lodeníc s perspektívou nadviazania výrobno-kooperačných vzťahov.
GR sa vyslovilo za skorú finalizáciu Medzivládneho programu spolupráce v oblasti vzdelávania a kultúry na roky 2008-2010.
Rokovania predsedu vlády SR s gréckymi ústavnými činiteľmi boli využité na výmenu informácií o aktuálnom stave procesu ratifikácie Lisabonskej zmluvy v oboch krajinách, výmenu pozícií k jednostrannému vyhláseniu nezávislosti Kosova a situácii v regióne juhovýchodnej Európy, ako aj k ďalším aktuálnym medzinárodným otázkam. 
V súvislosti s prípravou SR na vstup do eurozóny grécka strana vyjadrila optimizmus v otázke plnenia maastrichtských kritérií a ich udržateľnosti po plánovanom vstupe SR                  k 1. 1. 2009.