Vyhodnotenie medzirezortného pripomienkového konania

Návrh zákona , ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 400/2009 Z. z. o štátnej službe a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov a ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákony 

Spôsob pripomienkového konania	 	
Počet vznesených pripomienok, z toho zásadných	256  / 93 	
Počet vyhodnotených pripomienok	256 	
		
Počet akceptovaných pripomienok, z toho zásadných	35  / 8 	
Počet čiastočne akceptovaných pripomienok, z toho zásadných	6  / 2 	
Počet neakceptovaných pripomienok, z toho zásadných	215  / 83 	
		
Rozporové konanie (s kým, kedy, s akým výsledkom)		
Počet odstránených pripomienok		
Počet neodstránených pripomienok		

Sumarizácia vznesených pripomienok podľa subjektov
Č.	Subjekt	Pripomienky do termínu	Pripomienky po termíne	Nemali pripomienky	Vôbec nezaslali	
1 .	Ministerstvo spravodlivosti Slovenskej republiky 	23 (12o,11z) 	 	 	 	
2 .	Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky 	20 (7o,13z) 	 	 	 	
3 .	Ministerstvo financií Slovenskej republiky 	14 (4o,10z) 	 	 	 	
4 .	Ministerstvo kultúry Slovenskej republiky 	8 (6o,2z) 	 	 	 	
5 .	Ministerstvo hospodárstva Slovenskej republiky 	6 (6o,0z) 	 	 	 	
6 .	Ministerstvo dopravy, výstavby a regionálneho rozvoja Slovenskej republiky 	8 (7o,1z) 	 	 	 	
7 .	Ministerstvo pôdohospodárstva a rozvoja vidieka Slovenskej republiky 	4 (2o,2z) 	 	 	 	
8 .	Ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
9 .	Ministerstvo obrany Slovenskej republiky 	10 (8o,2z) 	 	 	 	
10 .	Ministerstvo zahraničných vecí Slovenskej republiky 	22 (13o,9z) 	 	 	 	
11 .	Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
12 .	Ministerstvo životného prostredia Slovenskej republiky  	2 (2o,0z) 	 	 	 	
13 .	Ministerstvo školstva, vedy, výskumu a športu Slovenskej republiky 	5 (5o,0z) 	 	 	 	
14 .	Ministerstvo zdravotníctva Slovenskej republiky 	3 (0o,3z) 	 	 	 	
15 .	Úrad vlády Slovenskej republiky 	5 (4o,1z) 	 	 	 	
16 .	Protimonopolný úrad Slovenskej republiky 	9 (3o,6z) 	 	 	 	
17 .	Štatistický úrad Slovenskej republiky 	3 (3o,0z) 	 	 	 	
18 .	Úrad geodézie, kartografie a katastra Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
19 .	Úrad jadrového dozoru Slovenskej republiky 	9 (9o,0z) 	 	 	 	
20 .	Úrad pre normalizáciu, metrológiu a skúšobníctvo Slovenskej republiky 	1 (1o,0z) 	 	 	 	
21 .	Úrad pre verejné obstarávanie 	5 (5o,0z) 	 	 	 	
22 .	Úrad priemyselného vlastníctva Slovenskej republiky 	4 (4o,0z) 	 	 	 	
23 .	Správa štátnych hmotných rezerv Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
24 .	Národný bezpečnostný úrad 	1 (0o,1z) 	 	 	 	
25 .	Národná banka Slovenska 	 	 	x 	 	
26 .	Podpredseda vlády SR pre ľudské práva a národnostné menšiny 	1 (0o,1z) 	 	 	 	
27 .	Odbor aproximácie práva sekcie vládnej legislatívy Úradu vlády SR 	2 (2o,0z) 	 	 	 	
28 .	Najvyšší kontrolný úrad Slovenskej republiky 	1 (1o,0z) 	 	 	 	
29 .	Najvyšší súd Slovenskej republiky 	5 (2o,3z) 	 	 	 	
30 .	Generálna prokuratúra Slovenskej republiky 	4 (4o,0z) 	 	 	 	
31 .	Konfederácia odborových zväzov Slovenskej republiky 	1 (0o,1z) 	 	 	 	
32 .	Asociácia zamestnávateľských zväzov a združení Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
33 .	Ústavný súd Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
34 .	Úrad pre reguláciu sieťových odvetví 	 	 	x 	 	
35 .	Telekomunikačný úrad Slovenskej republiky 	6 (6o,0z) 	 	 	 	
36 .	Národný inšpektorát práce 	 	 	 	x 	
37 .	Kancelária prezidenta Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
38 .	Slovenská informačná služba 	 	 	 	x 	
39 .	Sociálna poisťovňa 	 	 	x 	 	
40 .	Súdna rada Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
41 .	Úrad na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
42 .	Úrad pre dohľad nad zdravotnou starostlivosťou 	 	 	x 	 	
43 .	Ústredie práce, sociálnych vecí a rodiny 	33 (25o,8z) 	 	 	 	
44 .	Verejný ochranca práv 	 	 	 	x 	
45 .	Republiková únia zamestnávateľov 	 	 	 	x 	
46 .	Centrum pre medzinárodnoprávnu ochranu detí a mládeže 	 	 	 	x 	
47 .	Ústredie práce, sociálnych vecí a rodiny 	 	 	 	x 	
48 .	Združenie miest a obcí Slovenska 	11 (5o,6z) 	 	 	 	
49 .	Únia miest Slovenska 	 	 	 	x 	
50 .	Bratislavský samosprávny kraj 	1 (0o,1z) 	 	 	 	
51 .	Nitriansky samosprávny kraj 	 	 	 	x 	
52 .	Prešovský samosprávny kraj 	 	 	 	x 	
53 .	Trenčiansky samosprávny kraj 	 	 	 	x 	
54 .	Trnavský samosprávny kraj 	1 (0o,1z) 	 	 	 	
55 .	Žilinský samosprávny kraj 	2 (0o,2z) 	 	 	 	
56 .	Sloves slovenský odborový zväz verejnej správy 	 	 	 	x 	
57 .	Jazykovedný ústav Ľudovíta Štúra Slovenskej akadémie vied 	 	 	 	x 	
58 .	Magistrát hlavného mesta SR 	3 (1o,2z) 	 	 	 	
59 .	Banskobystrický samosprávny kraj 	1 (0o,1z) 	 	 	 	
60 .	Košický samosprávny kraj 	1 (0o,1z) 	 	 	 	
61 .	Inštitút pre výskum práce a rodiny 	 	 	x 	 	
62 .	Kancelária Národnej rady Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
63 .	Európske spotrebiteľské centrum 	 	 	 	x 	
64 .	Mestský úrad Nitra 	 	 	 	x 	
65 .	Mestský úrad Trnava 	 	 	 	x 	
66 .	Mestský úrad Trenčín 	 	 	 	x 	
67 .	Mestský úrad Žilina 	 	 	 	x 	
68 .	Mestský úrad Banská Bystrica 	 	 	 	x 	
69 .	Mestský úrad Prešov 	 	 	 	x 	
70 .	Magistrát mesta Košice 	 	 	 	x 	
71 .	Právnická fakulta Univerzity Komenského v Bratislave 	 	 	 	x 	
72 .	Štátny dopravný úrad 	 	 	 	x 	
73 .	Odbor verejného obstarávania 	 	 	 	x 	
74 .	Úrad splnomocnenca vlády SR pre územnú samosprávu, integrovaný manažment povodí a krajiny 	 	 	 	x 	
75 .	Odbor právnych služieb a odvolacích konaní 	 	 	 	x 	
76 .	Verejnosť 	14 (14o,0z) 	 	 	 	
77 .	Zbor väzenskej a justičnej stráže 	3 (2o,1z) 	 	 	 	
78 .	Odborový zväz pracovníkov školstva a vedy na Slovensku 	4 (0o,4z) 	 	 	 	
	SPOLU	256 (163o,93z) 	0 (0o,0z) 	8 	32 	

Vyhodnotenie vecných pripomienok je uvedené v tabuľkovej časti.

Vysvetlivky  k použitým skratkám v tabuľke:	
O – obyčajná	A – akceptovaná	
Z – zásadná	N – neakceptovaná	
	ČA – čiastočne akceptovaná	

Subjekt	Pripomienka	Typ	Vyh.	Spôsob vyhodnotenia	
MS SR 	Všeobecne 
V legislatívnom procese sa nachádza návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 311/2001 Z. z Zákonník práce v znení neskorších predpisov a ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákony. Týmto zákonom sa v čl. IX mení zákon č. 400/2009 Z. z. o štátnej službe a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov. MPSVR SR je predkladateľom oboch návrhov zákonov. Odporúčam tieto zmeny zlúčiť do jedného návrhu zákona, t.j. vypustiť čl. IX z novely Zákonníka práce. 	O 	A 	 	
MS SR 	K čl. I bod 7 
Požadujem, aby predkladateľ prehodnotil navrhovanú právnu úpravu. Zriaďovateľ podľa zákona o rozpočtových pravidlách vykonáva smerom k podriadeným organizáciám zákonom ustanovené oprávnenia. Služobnými predpismi, teda normatívnym spôsobom, sú v praxi okrem iného riešené aj otázky súvisiace s odmeňovaním štátnych zamestnancov (príplatok za riadenie a pod.). V tomto prípade zriaďovateľ priamo finančne riadi „podriadenú“ organizáciu. Vypustením predmetného ustanovenia môže byť negovaný výkon oprávnení zriaďovateľa nakoľko umožní odchýlky v prípadoch, kde nie sú žiaduce. Mám zato, že prípadne odchýlenie sa od služobných predpisov zriaďovateľa by malo byť dovolené len v rozsahu, ktorý nebude brániť výkonu zriaďovateľskej funkcie. 	Z 	N 	Zákon o štátnej službe je vychádza z autonómneho postavenia služobného úradu v štátnozamestnaneckých veciach. Existujúca právna úprava (§ 15 ods. 2) však vedie k praktickému anulovaniu tejto filozofie. V dôsledku existujúcej úpravy vzniká otázka samotnej opodstatnenosti vydávania služobných predpisov podriadenými služobnými úradmi. 

Nie je potrebné, aby zriaďovateľ do podrobností určoval zásady odmeňovania v podriadených služobných úradoch. 

Nadriadený orgán štátnej správy (zriaďovateľ) spravidla schvaľuje vnútornú organizačnú štruktúru podriadeného subjektu. 

Finančná závislosť podriadeného orgánu je jednoznačne vyjadrená v skutočnosti, že podriadený orgán je zapojený na rozpočet zriaďovateľa. „Zriaďovateľská funkcia“ vyplýva služobnému úradu zo zákona č. 523/2004 Z. z. o rozpočtových pravidlách verejnej správy a o zmene a doplnení niektorých zákonov. 

Rozpor odstránený na rozporovom konaní dňa 7.4.2011 úpravou § 15 ods. 2. 	
MS SR 	K čl. I bod 13, 15 až 20 
Nesúhlasím so zavedení možnosti vnútorného výberu aj pre „bežné“ štátnozamestnanecké miesto. Požadujem ponechať aktuálnu právnu úpravu bez zmeny, t.j. obsadzovanie štátnozamestnaneckých miest len na základe vonkajšieho výberu. Mám zato, že vytvorenie možnosti obsadzovania štátnozamestnaneckých miest vnútorným výberom je prvým predpokladom pre uzatvorenie štátnej správy a nie je príspevkom k zvýšeniu transparentnosti obsadzovania voľných miest v štátnej správe. Naviac podľa môjho názoru takáto zmena nekorešponduje s § 4 ods. 2 zákona o štátnej službe. Preto požadujem vypustiť inštitút „vnútorného výberu“ z návrhu zákona vrátane všetkých dotknutých, či súvisiacich novelizačných bodov. V nadväznosti na to, je potrebné upraviť primerane dôvodovú správu. 	Z 	N 	Ide o možnosť, ktorú si zvolí služobný úrad. Je to o alternatívne riešenie, ktoré je viazané na rozhodnutie vedúceho služobného úradu. 

Na rozporovom konaní dňa 7.4.2011 MPSVR SR akceptovalo pripomienku. 	
MS SR 	K čl. I bod 17 
Nad rámec navrhovanej právnej úpravy odporúčame doplniť právnu úpravu o povinnosť oznámiť nielen samotný fakt zrušenia výberu, ale aj dôvody, na základe ktorých bol zrušený. Rovnako odporúčame doplniť povinnosť vrátanie predložených podkladov. 	O 	N 	Pripomienka je nad rámec navrhovanej úpravy a nie je odôvodnená. 	
MS SR 	K čl. I bod 22 
Odporúčame preformulovať novelizačný bod týmto spôsobom: „V § 27 sa za slová „služobnom čase,“ vkladajú slová „o dĺžke skúšobnej doby,“. Ide o legislatívno-technickú pripomienku. 	O 	A 	 	
MS SR 	K čl. I bod 23 
Z dôvodu prehľadnosti odporúčame preformulovať novelizačný bod takto: „V § 28 ods. 2 úvodná veta znie: „Skúšobná doba neplynie, ak ide o prijatie“.“. Ide o legislatívno-technickú pripomienku. 	O 	A 	 	
MS SR 	K čl. I bod 31 
Podľa doterajšej právnej úpravy je jednou z podmienok preloženia dohoda vedúcich služobných úradov. Navrhovaným doplnením právnej úpravy sa umožňuje preloženie aj bez tejto dohody, ak s tým súhlasí vedúci služobného úradu, do ktorého má byť štátny zamestnanec preložený. Predložený návrh neguje inštitút dohody služobných úradov. Požadujem ponechať aktuálnu právnu bez zmeny a primárne riešiť preloženie štátneho zamestnanca v režime dohody vedúcich služobných úradov. 	Z 	N 	Ide o spružnenie obsadzovania štátnozamestnaneckých miest v jednotlivých služobných úradoch; záujem štátneho zamestnanca o trvalé preloženie má byť tiež zohľadnené pri trvalej zmene štátnozamestnaneckého pomeru. 

Zámerom úpravy je vyhnúť sa situáciám, kedy je štátny zamestnanec postavený pred krajné riešenie – výpoveď v jednom služobnom úrade a následné opätovné uchádzanie sa o prijatie do štátnej služby v inom služobnom úrade, ktorý má o štátneho zamestnanca záujem. 

Aplikácia ustanovenia prichádza do úvahy aj v prípade trvalého preloženia do iného služobného úradu v priebehu výpovednej doby (§ 48 ods. 3 zákona o štátnej službe). 
 	
MS SR 	K bodom 34 a 35 
Požadujem vypustiť navrhované novelizačné body. Rozširovanie možnosti odvolávať vedúcich štátnych zamestnancov bez uvedenia dôvodu aj na tých, ktorí nespadajú do priamej riadiacej pôsobnosti štatutára, vedúceho služobného úradu alebo štátneho tajomníka pôjde vysoko nad rámec ekvivalentnej úpravy v Zákonníku práce a je v rozpore z princípmi, na ktorých stojí zákon o štátnej službe. 	Z 	N 	Pracovné vzťahy zamestnancov vo verejnej správe sú upravované osobitnými predpisy. A to zákonom o štátnej službe a zákonom o výkone práce verejnom záujme. Zákonník práce upravuje pracovné vzťahy v súkromnej sfére (v zmysle pripomienky patrí do oblastí súkromného práva). Zákonník práce sa na štátnu službu vzťahuje delegovane a na vzťahy pri výkone práce vo verejnom záujme síce subsidiárne, avšak nie v tých prípadoch ktorých je potrebné upraviť niektoré inštitúty osobitným spôsobom. Osobitná úprava sa týka aj odvolávania vedúcich štátnych zamestnancov bez uvedenia dôvodu. 	
MS SR 	K čl. I bod 39 
Nad rámec návrhu požadujeme za slovami „na tú istú funkciu (§29),“ vložiť slová „ak služobný úrad také voľné miesto má, alebo“, pretože v praxi vznikajú pochybnosti o tom, či je služobný úrad povinný po odvolaní vedúceho štátneho zamestnanca vytvoriť takéto miesto, i keď nemá takú potrebu. Pre jednoznačnosť právnej úpravy preto považujem za potrebné, aby bola vyššie spomínaná skutočnosť uvedená aj v § 39. 	O 	N 	Pripomienka je nad rámec navrhovanej úpravy. 
V predmetnom ustanovení (§ 39 ods. 1) je vo všeobecnosti upravený postup služobného úradu v nadväznosti na úpravu podľa § 37 a 38. 
Predmetné ustanovenie treba aplikovať aj v spojitosti s ďalšími ustanoveniami, napríklad s § 47 zákona. 
 	
MS SR 	K čl. I bod 48 
Za slová „ak osobitný predpis neustanovuje inak,“ odporúčam vložiť odkaz a k nemu prislúchajúcu poznámku pod čiarou, kde sa uvedie citácia príslušnej právnej úpravy. Ide o legislatívno-technickú pripomienku. 	O 	A 	 	
MS SR 	K bodu 49 
Zmeny, ktoré môžu nastať v priebehu trvania štátnozamestnaneckého pomeru požadujem konkretizovať v súlade so znením navrhovaného § 81 písm. g) zákona č. 311/2001 Z. z. Zákonník práce. Pripomienka smeruje k sprehľadneniu navrhovanej právnej úpravy. 	O 	N 	Pripomienka je nad rámec navrhovanej úpravy. Návrh ZP obsahuje demonštratívny výpočet údajov, ktoré má (bude?) zamestnanec povinný oznamovať zamestnávateľovi. 
Ustanovenie obdobnej povinnosti štátneho zamestnanca, upravený v § 60 ods. 1 písm. l) je postačujúce a flexibilné. 
 	
MS SR 	K čl. I bod 50 
Uvádzacia veta novelizačného bodu má správne znie: „V § 60 ods. 2 písm. c) sa na konci pripájajú tieto slová: ...“. Ide o legislatívno-technickú pripomienku. 	O 	N 	Použité legislatívne riešenie je správne. 	
MS SR 	K čl. I bod 51 
Nesúhlasím s obmedzením povinnosti podávať majetkové priznania len na vedúcich štátnych zamestnancov. Povinnosť podávať majetkové priznanie má svoj význam nie len na úrovni vedúcich štátnych zamestnancov, ale aj na úrovni „radových“ štátnych zamestnancov. Preto požadujem zachovať aktuálnu právnu úpravu a súčasne požadujem vypustiť bod 51 z návrhu zákona bez náhrady. 	Z 	N 	Návrh sleduje zbližovanie právnej úpravy s úpravou vzťahov pri výkone práce vo verejnom záujme. Nevidíme potrebu aby všetci štátni zamestnanci najmä na nižších úrovniach mali povinnosť podať majetkové priznania. 

Návrh je kompromisným riešením – výsledkom diametrálne odlišných požiadaviek služobných úradov predložených v rámci prípravy návrhu zákona. 

Na rozporovom konaní dňa 7.4.2011 MPSVR SR akceptovalo pripomienku. 	
MS SR 	K čl. I bod 55 
V navrhovanom texte požadujem pojem „odpisy“ nahradiť pojmom „kópia“, a nie pojmom „fotokópia“. Predpona „foto“ poukazuje na spôsob vyhotovenia kópie. Pojem „kópia“ zahŕňa aj iné formy, ktorými možno reprodukovať pôvodný dokument (skenovanie a pod.), a preto je vhodnejší. 	O 	A 	 	
MS SR 	K čl. I nad rámec návrhu zákona 
Požadujem vykonať novelizáciu § 21 zákona o štátnej službe tak, aby umožňoval obsadenie miesta vedúceho štátneho zamestnanca preložením len v prípadoch, keď ide o horizontálne preloženie (t.j. na miesto vedúceho štátneho zamestnanca na rovnakej úrovni riadenia) alebo o preloženie a nižšiu úroveň. 	Z 	N 	Pripomienka je nad rámec zákona a nie je dostatočne odôvodnená a predstavuje podstatný zásah do existujúcej právnej úpravy. 

Navrhuje sa vylúčiť možnosť, aby mohol byť napríklad riaditeľ odboru preložený do funkcie generálneho riaditeľa sekcie, keď vie zvládnuť problematiku sekcie. Akceptovaním tejto pripomienky by mohlo dôjsť k z nepružneniu obsadzovania miest vedúcich zamestnancov trvalým preložením. 

Prijatie návrhu by znamenalo aj popretie podstaty všeobecne zaužívaného inštitútu zastupovania vedúceho zamestnanca, ktorého môže a spravidla aj zastupuje podriadený zamestnanec. 

Návrh je v určitej kolízii aj so skutočnosťou, že štátny zamestnanec (bez ohľadu na to, či je v riadiacej pozícii) môže byť vymenovaný napríklad do verejnej funkcie (napr. vedúci služobného úradu ústredného orgánu štátnej správy). Zákon neupravuje podmienky pre obsadzovanie týchto pozícii (sú obsadzované spravidla podľa osobitného predpisu). 
Na jednej strane je teda možné, aby napríklad vláda SR obsadila kľúčovú (príp. najvyššiu) pozíciu v orgáne štátnej správy štátnym zamestnancom, ktorý ani nemusí byť v riadiacej pozícii. V zmysle návrhu sa vylúči možnosť preloženia riaditeľa odboru do funkcie generálneho riaditeľa sekcie. A to napriek tomu, že riaditeľ sa prípadne počas zastupovania generálneho riaditeľa osvedčil. Prípadne sa osvedčil aj napriek tomu, že musel súčasne plniť svoje vlastné úlohy, nielen úlohy generálneho riaditeľa. 

Štátneho zamestnanca možno preložiť aj do iného služobného úradu. Návrh v spojitosti s preložením štátneho zamestnanca do iného služobného úradu neobsahuje žiadne konkretizácie. Na aký stupeň riadenia by mohol byť preložený vedúci štátny zamestnanec v takomto prípade? 
 	
MS SR 	K čl. I nad rámec návrhu zákona 
Nad rámec navrhovanej právnej úpravy požadujem, aby predkladateľ zvážil možnosť zavedenia takej právnej úpravy, ktorá umožní obsadzovanie miest vedúcich štátnych zamestnancov, ktorí sú v priamej riadiacej pôsobnosti štatutárneho orgánu, vedúceho služobného úradu a štátneho tajomníka aj bez výberového konania. 	O 	N 	Pripomienka je nad rámec navrhovanej úpravy. 

Vzhľadom na (nezriedkavé) organizačné zmeny v služobných úradoch môže prijatie takejto úpravy spôsobovať zásadné aplikačné problémy vo vzťahu k právnemu postaveniu dotknutých štátnych zamestnancov. 
 	
MS SR 	K čl. I nad rámce návrhu zákona 
Navrhujem z dôvodu predchádzania prípadným výkladovým nezrovnalostiam doplniť právnu úpravu o prechodné ustanovenia, z ktorých bude jednoznačne zrejmé, či a akým spôsobom sa nová právna úprava dotýka už existujúcich štátnozamestnaneckých vzťahov. 	O 	ČA 	Doplnené prechodné ustanovenie k služobnej praxi. 	
MS SR 	K čl. I nad rámec predloženého návrhu 
Nad rámec predloženého návrhu požadujem v § 120 zákona o štátnej službe slová „§ 240“ nahradiť slovami „§ 240 ods. 1 až 6, 9 a 10“. Mám za to, že niet dôvodu preto, aby sa zástupcovia zamestnancov v rámci štátnej služby požívali ochranu pri skončení štátnozamestnaneckého pomeru v takomto rozsahu. 	Z 	N 	Pripomienka je nad rámec predloženého návrhu zákona. 

Štátnemu zamestnancovi - bývalému zástupcovi štátnych zamestnancov síce požíva podľa Zákonníka práce zvýšenú ochranu podľa § 240 Zákonníka práce. Treba však zdôrazniť, že ani táto zvýšená ochrana pred skončením štátnozamestnaneckého pomeru (podmieneného súhlasom zástupcov zamestnancov) neznamená, že skončiť vzťah nie je možné. 
V prípade, ak existuje riadny zákonný dôvod na skončenie vzťahu (porušenie služobnej disciplíny, zdravotné dôvody, zrušenie štátnozamestnaneckého miesta, ...), štátnozamestnanecký pomer je možné ukončiť. Vyplýva to z § 240 ods. 9 Zákonníka práce. 
 	
MS SR 	K čl. II 
Požadujem vypustiť čl. II bez náhrady. Mám za to, že navrhovaná zmena je zásadným a neopodstatneným zásahom do samosprávy obcí a miest. Podľa čl. 65 ods. 1 Ústavy Slovenskej republiky „Obec a vyšší územný celok sú právnické osoby, ktoré za podmienok ustanovených zákonom samostatne hospodária s vlastným majetkom a so svojimi finančnými prostriedkami.“. Prejavom ústavou konštituovanej samostatnosti obce (mesta) v rámci hospodárenia je podľa môjho názoru aj oprávnenie obce (mesta) schvaľovať poriadok odmeňovania zamestnancov obce (mesta), preto považujem za dôležité zachovať platnú právnu úpravu nakoľko navrhovaný zásah považujem za neproporcionálny a zasahujúci do podstaty samosprávnosti obcí a miest. 	Z 	N 	V samotnom ustanovení čl. 65 ods. 1 Ústavy SR, na ktoré sa MS SR odvoláva, sa uvádza, že obce a VÚC samostatne hospodária s vlastným majetkom „za podmienok ustanovených zákonom“. 
Existuje a platí celý rad všeobecne záväzných právnych predpisov, ktoré buď priamo alebo v širších súvislostiach upravujú, prípadne majú vplyv na hospodárenie verejnoprávnych subjektov, ktorými sú obec a vyšší územný celok. 
Prijatie navrhovanej úpravy neznamená, že obec a VÚC príde o kompetenciu upraviť náležitým spôsobom odmeňovanie svojich zamestnancov. 
 	
MS SR 	K čl. III 
Požadujem vypustiť čl. II bez náhrady. Mám za to, že navrhovaná zmena je zásadným a neopodstatneným zásahom do samosprávy obcí a miest. Podľa čl. 65 ods. 1 Ústavy Slovenskej republiky „Obec a vyšší územný celok sú právnické osoby, ktoré za podmienok ustanovených zákonom samostatne hospodária s vlastným majetkom a so svojimi finančnými prostriedkami.“. Prejavom ústavou konštituovanej samostatnosti vyššieho územného celku v rámci hospodárenia je podľa môjho názoru aj oprávnenie vyššieho územného celku schvaľovať poriadok odmeňovania zamestnancov vyššieho územného celku, preto považujem za dôležité zachovať platnú právnu úpravu nakoľko navrhovaný zásah považujem za neproporcionálny a zasahujúci do podstaty samosprávnosti vyšších územných celkov. 	Z 	N 	V samotnom ustanovení čl. 65 ods. 1 Ústavy SR, na ktoré sa MS SR odvoláva, sa uvádza, že obce a VÚC samostatne hospodária s vlastným majetkom „za podmienok ustanovených zákonom“. 

Podľa článku 65 ods. 2 Ústavy SR obec a vyšší územný celok financujú svoje potreby aj zo štátnych dotácií. 

Na čele samosprávy obce stojí starosta ako najvyšší výkonný orgán obce; v prípade VÚC je to predseda. Zákon upravuje pevný rámec pre odmeňovanie týchto osôb. Táto úprava nie je posudzovaná ako zásadné zasahovanie do právneho postavenia samosprávy. 

Majetok obce je majetkom verejnoprávnej korporácie slúžiacim predovšetkým na plnenie jej úloh daných kompetenciami pri výkone samosprávy. Tento majetok „nemožno z hľadiska právneho režimu nakladania s ním porovnávať s majetkom iných subjektov súkromného práva. 
Potreba odlišného právneho režimu je daná snahou usmerniť využívanie majetku obce na plnenie úloh verejnoprávnej povahy, chrániť majetok obce pred jeho zneužitím a pred nehospodárnym nakladaním ...“ (ÚS 389/2008). 

Článok 65 ods. 1 Ústavy SR upravuje hospodárenie obce s vlastným majetkom rovnakým spôsobom od nadobudnutia účinnosti pôvodného znenia (1. október 1992), v prípade VÚC je platí táto úprava od 1. júla 2001. 
V prípade obcí, popri článku 65 Ústavy, viac ako 11 rokov existovala priama zákonná právna úprava odmeňovania (vrátane kvalifikačných predpokladov) zamestnancov obcí. 
V prípade VÚC existoval obdobný stav v rokoch 2002 a 2003. Konkrétne išlo, resp. ide o tieto predpisy: 
- zákon č. 143/1992 Zb. o plate a odmene za pracovnú pohotovosť v rozpočtových a v niektorých ďalších organizáciách a orgánoch, 
- nariadenie vlády SR č. 249/1992 Zb. o platových pomeroch zamestnancov v rozpočtových a v niektorých ďalších organizáciách a orgánoch a 
- zákon č. 313/2001 Z. z. o verejnej službe. 
V praxi trvá rovnaký stav v prípade viacerých VÚC a mnohých obcí dodnes (postupujú pri odmeňovaní zamestnancov podľa zákona č. 553/2003 Z. z.). 
 	
MS SR 	K čl. V bod 3 
Za slová „ak osobitný predpis neustanovuje inak,“ odporúčam vložiť odkaz a k nemu prislúchajúcu poznámku pod čiarou, kde sa uvedie citácia príslušnej právnej úpravy. Ide o legislatívno-technickú pripomienku.  	O 	N 	Novelizačný bod bol vypustený. 	
MS SR 	K čl. V nad rámec predloženého návrhu 
Do právnej úpravy požadujem doplniť úpravu rozsahu a priebehu výberového konania podľa § 5 na miesto vedúceho zamestnanca, a to tak, aby sa ustanovila povinnosť zverejniť informáciu o výberovom konaní na webovej stránke zamestnávateľa, ak ju má, ustanoviť povinnosť zamestnávateľa pred výberovým konaním definovať a zverejniť kritériá, podľa ktorých budú uchádzači hodnotení a ich relevantnosť pre miesto vedúceho zamestnanca a ustanoviť podmienky konfliktu záujmov členov výberových komisií a ich riešenia. Pripomienkou sa sleduje zvýšenie transparentnosti priebehu výberového konania. 	Z 	N 	Pripomienka je nad rámec predloženého návrhu. Ide o všeobecne formulovanú vecnú požiadavku na to, čo a v akom rozsahu by podľa názoru MS SR, mal zákon upravovať. 

Predkladateľ túto pripomienku nevníma ako zasahovanie do právneho postavenia samosprávy. 

Návrh smeruje do úzkych podrobností (ustanoviť podmienky konfliktu záujmov členov výberových komisií a ich riešenia). Takýmto podrobným spôsobom sa otázka zaujatosti nerieši ani v predpisoch upravujúcich súdne a správne konanie. 

V navrhovanom rozsahu a spôsobom možno realizovať výberové konanie aj dnes, nie je to však povinnosť, ale možnosť. 

Na rozporovom konaní dňa 7.4.2011 rozpor odstránený úpravou § 5. 	
MS SR 	K čl. VI 
Požadujem vypustiť bez náhrady novelizačné body 3 a 4, v navrhovanom novelizačnom bode 13 požadujem v § 32c vypustiť odsek 2 (doterajší odsek 3 sa označí ako odsek 2). V § 32d ods. 1 a 4 je následne potrebné primerane prečíslovať vnútorné odkazy, resp. vykonať zmeny súvisiace s vypustením odseku 2 v § 32c. K tomu pozri odôvodnenie k pripomienky k čl. III. 	Z 	N 	V zákone č. 553/2003 Z. z. sú ustanovené viaceré liberalizačné inštitúty, ktoré umožňujú pružne oceniť prácu mladých zamestnancov vrátane zamestnancov, ktorí podávajú „nadpriemerne výkony“. Zamestnávateľ môže v súlade so zákonom najmä: 
- zamestnancovi (okrem pedagogického zamestnanca a odborného zamestnanca podľa zákona č. 317/2009 Z. z. o pedagogických zamestnancoch a odborných zamestnancoch) zamestnávateľ určiť tarifný plat v rámci rozpätia najnižšej a najvyššej platovej tarify platovej triedy, do ktorej ho zaradil, nezávisle od dĺžky započítanej praxe (§ 7 ods. 4) . Takto určený tarifný plat nesmie byť nižší, ako by bol tarifný plat určený podľa zaradenia do platového stupňa. okruh pracovných činností vykonávaných zamestnancami, ktorým sa tarifný plat takto určí dohodne zamestnávateľ v kolektívnej zmluve alebo ich vymedzí vo vnútornom predpise. Z uvedeného vyplýva, že mladému zamestnancovi môže zamestnávateľ priznať tarifný plat v najvyššom platovom stupni, 
- zamestnancovi namiesto funkčného platu priznať osobný plat počas vykonávania osobitne významných pracovných činností alebo mimoriadne náročných pracovných úloh. Osobný plat (§ 7a) sa zamestnancovi poskytuje, pokiaľ trvajú dôvody, na základe ktorých mu bol priznaný. Priznaný osobný plat možno zvýšiť, znížiť alebo odobrať na základe úrovne kvality plnenia pracovných úloh. Zákon neustanovuje hornú hranicu osobného platu,. 
- zamestnancovi na ocenenie mimoriadnych osobných schopností, dosahovaných pracovných výsledkov alebo za vykonávanie práce nad rámec pracovných povinností priznať osobný príplatok (§ 10). Osobný príplatok možno zvýšiť, znížiť alebo odobrať na základe návrhu príslušného vedúceho zamestnanca. Limit osobného príplatku je 100 % platovej tarify najvyššieho platového stupňa platovej triedy, do ktorej je zamestnanec zaradený, 
- umeleckému zamestnancovi, zamestnancovi inej umeleckej ustanovizne, ktorej predmetom činnosti je interpretovať hudobné diela, a zamestnancovi vykonávajúcemu remeselné, manuálne alebo manipulačné pracovné činnosti s prevahou fyzickej práce poskytovať výkonnostný príplatok podľa množstva a kvality práce (§ 14a). Priznaním výkonnostného príplatku nie je dotknutá možnosť priznať zamestnancovi osobný príplatok, 
- poskytovať zamestnancovi odmenu (§ 20) , okrem iného, za 
a) kvalitné vykonávanie pracovných činností alebo za vykonanie práce presahujúcej rámec pracovných činností vyplývajúcich z dohodnutého druhu práce, 
b) splnenie mimoriadnej pracovnej úlohy alebo osobitne významnej pracovnej úlohy, alebo vopred určenej cieľovej pracovnej úlohy, prípadne jej ucelenej etapy. Zákon neupravuje výšku jednotlivej odmeny ani počet odmien, ktoré možno v priebehu časovo ohraničeného obdobia priznať. 
Poznamenávame, že zamestnancovi vyššieho územného celku a obce, ktorý zabezpečuje výkon samosprávnej pôsobnosti alebo prenesený výkon štátnej správy, patrí zvýšenie tarifného platu o 15 % (§ 7 ods. 7). Okruh týchto zamestnancov určí zamestnávateľ. 
 	
MV SR 	K čl. VI- K bodom 6 [§ 4 ods. 1 písm. l)]), 7 (§ 4 ods. 4), 9 (§ 14b) a 11 (§ 22 ods. 1 a 6) 
Vypustiť. 
Odôvodnenie: 
Z dôvodov, ktoré sme uviedli v našej pripomienke k čl .I k bodom 58 [§ 83 ods. 1 písm. g)]) a 63 (§ 93) nesúhlasíme s vypustením právnej úpravy príplatku za vedenie služobného motorového vozidla a za starostlivosť o služobné motorové vozidlo, ani s dôvodmi jeho zrušenia, uvedenými v dôvodovej správe. 
 	Z 	A 	 	
MV SR 	K čl. I- Nad rámec návrhu zákona: 
V § 119 vypustiť právnu možnosť úpravy služobného času, základnej výmery dovolenky, odstupného a odchodného kolektívnou zmluvou a ponechať iba taxatívne ustanovenú zákonnú úpravu. 
Odôvodnenie: 
Zaviesť jednotnú úpravu pre všetkých štátnych zamestnancov, podliehajúcich režimu zákona o štátnej službe a naplnenie zásady rovnakého zaobchádzania, deklarovanej v § 4 tohto zákona. 

 	Z 	N 	Pripomienka je nad rámec navrhovanej úpravy. 
Ide o možné popretie zmyslu (účelu) kolektívneho vyjednávania, možný rozpor s Ústavou SR, a s dohovorom MOP č. 151 o ochrane práva organizovať sa a o postupoch pri určovaní podmienok zamestnania vo verejnej službe č. 151 z roku 1978. 

Na margo textu pripomienky treba tiež uviesť, že nie je celkom zrozumiteľná. Navrhuje sa vypustiť možnosť dojednať úpravu niektorých podmienok z § 119 a súčasne ponechať „taxatívne ustanovenú zákonnú úpravu“ s cieľom zaviesť jednotnú úpravu pre všetkých štátnych zamestnancov a z dôvodu naplnenia zásady rovnakého zaobchádzania. 

Nestotožňujeme sa z názorom, že možnosť dohodnúť rozdielne podmienky vykonávania štátnej služby v jednotlivých služobných úradoch môže byť v kolízii so zásadou rovnakého zaobchádzania. 

Na rozporovom konaní dňa 7.4.2011 MV SR od pripomienky ustúpilo. 	
MV SR 	K čl. I - Nad rámec návrhu zákona 
Ustanovenie § 54 ods. 2 považujeme za diskriminačné. Nároky vyplývajúce z jedného štátnozamestnaneckého pomeru na základe zákona o štátnej službe je nenáležité spájať s nárokmi, ktoré vznikli na základe iných podmienok iného zákona. Nerovnosť je zjavná v tom, že hoci dvaja zamestnanci rovnako splnia zákonné podmienky, jednému nárok vzniká a druhý ho má obmedzený. Je to v rozpore so ústavnou zásadou vyjadrenou v čl. 12 ods. 1 Ústavy Slovenskej republiky, podľa ktorého sú ľudia rovní v právach. 
 	O 	N 	Pripomienka je nad rámec návrhu zákona. 	
MV SR 	K čl. I - K doložke zlučiteľnosti 
V bode 4. Záväzky Slovenskej republiky vo vzťahu k Európskej únii sa pod písmenom c) uvádza informácia o vnútroštátnych právnych predpisoch, v ktorých sú preberané smernice už prebraté spolu s uvedením rozsahu tohto prebratia. Túto informáciu navrhujeme doplniť o nasledujúce právne predpisy, ktorých predmetom bola tiež transpozícia dotknutých smerníc: 
smernica Rady 91/533/EHS zo 14. októbra 1991 o povinnosti zamestnávateľa informovať zamestnancovo podmienkach vzťahujúcich sa na zmluvu alebo na pracovno-právny vzťah (Mimoriadne vydanie Ú. v. EÚ, kap.05/zv. 2) 
– v zákone č. 311/2001 Z. z. Zákonník práce v znení neskorších predpisov 
• v zákone č. 73/1998 Z. z. o štátnej službe príslušníkov Policajného zboru, Slovenskej informačnej služby, Zboru väzenskej a justičnej stráže Slovenskej republiky a Železničnej polície v znení nehorších predpisov 
• v zákone č. 315/2001 Z. z. o Hasičskom a záchrannom zbore v znení neskorších predpisov 
• v zákone č. 346/2005 Z. z. o štátnej službe profesionálnych vojakov ozbrojených síl Slovenskej republiky a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení nehorších predpisov 
• v zákone č. 400/2009 Z. z. o štátnej službe o štátnej službe a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov. 

smernica Rady 92/85/EHS z 19. októbra 1992 o zavedení opatrení na podporu zlepšenia bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci tehotných pracovníčok a pracovníčok krátko po pôrode alebo dojčiacich pracovníčok (desiata samostatná smernica v zmysle článku 16 ods. 1 smernice 89/391/EHS) (Mimoriadne vydanie Ú. v. EÚ, kap. 05/zv. 2) 
- v zákone č. 311/2001 Z. z. Zákonník práce v znení neskorších predpisov 
- v zákone č. 461/2003 Z. z. o sociálnom poistení v znení neskorších predpisov 
- v zákone č. 124/2006 Z. z. o bezpečnosti a ochrane zdravia pri práci a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov 
• v zákone č. 315/2001 Z. z. o Hasičskom a záchrannom zbore v znení neskorších predpisov 
• v zákone č. 346/2005 Z. z. o štátnej službe profesionálnych vojakov ozbrojených síl Slovenskej republiky a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení nehorších predpisov. 

smernica Európskeho parlamentu a Rady 2006/54/ES z 5. júla 2006 o vykonávaní zásady rovnosti príležitostí a rovnakého zaobchádzania s mužmi a ženami vo veciach zamestnanosti a povolania (prepracované znenie) (Ú. v. EÚ L 204, 26.7.2006) 
- v Ústave Slovenskej republiky v znení neskorších ústavných zákonov 
- v zákone č. 365/2004 Z. z. o rovnakom zaobchádzaní v niektorých oblastiach a o ochrane pred diskrimináciou a o zmene a doplnení niektorých zákonov (antidiskriminačný zákon) v znení neskorších predpisov 
- v zákone č. 311/2001 Z. z. Zákonník práce v znení neskorších predpisov 
- v zákone č. 400/2009 Z. z. o štátnej službe a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov 
- v zákone č. 552/2003 Z. z. o výkone prác vo verejnom záujme v znení neskorších predpisov 
- v zákone č. 99/1963 Zb. Občiansky súdny poriadok v znení neskorších predpisov 
- v zákone č. 461/2003 Z. z. o sociálnom poistení v znení neskorších predpisov 
- v zákone č. 124/2006 Z. z. o bezpečnosti a ochrane zdravia pri práci a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov 
- v zákone č. 125/2006 Z. z. o inšpekcii práce a o zmene a doplnení zákona č. 82/2005 Z. z. o nelegálnej práci a nelegálnom zamestnávaní a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov 
- v zákone č. 2/1991 Zb. o kolektívnom vyjednávaní v znení neskorších predpisov 
• v zákone č. 73/1998 Z. z. o štátnej službe príslušníkov Policajného zboru, Slovenskej informačnej služby, Zboru väzenskej a justičnej stráže Slovenskej republiky a Železničnej polície v znení nehorších predpisov 
• v zákone č. 315/2001 Z. z. o Hasičskom a záchrannom zbore v znení neskorších predpisov 
• v zákone č. 346/2005 Z. z. o štátnej službe profesionálnych vojakov ozbrojených síl Slovenskej republiky a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení nehorších predpisov 
• v zákone č. 328/2002 Z. z. o sociálnom zabezpečení policajtov a vojakov a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov. 
• 
• 
 	O 	A 	 	
MV SR 	K čl. I - K bodom 58 [§ 83 ods. 1 písm. g)]), 63 (§ 93) a 69 ( §110 ods. 2) 
Žiadame vypustiť z návrhu zákona. 
Odôvodnenie: 
Štátnemu zamestnancovi, ktorý skutočne jazdí služobným motorovým vozidlom a štátnemu zamestnancovi, ktorý má pridelené do trvalej starostlivosti služobné motorové vozidlo a týmto služobným motorovým vozidlom skutočne jazdí vzniká zvýšené riziko ujmy na jeho živote a zdraví a rovnako zvýšené riziko spôsobenia škody služobnému úradu pri jazde služobným motorovým vozidlom a pri údržbe služobného motorového vozidla. Pri škode spôsobenej služobnému úradu z nedbanlivosti zodpovedá štátny zamestnanec do výšky štvornásobku jeho funkčného platu pred porušením povinnosti. Z uvedeného dôvodu je štátny zamestnanec nútený uzavrieť komerčné poistenie zodpovednosti za škodu spôsobenú zamestnávateľovi pri vedení služobného motorového vozidla. Štátny zamestnanec, ktorý skutočne jazdí služobným motorovým vozidlom a štátny zamestnanec, ktorý má pridelené do trvalej starostlivosti služobné motorové vozidlo a týmto služobným motorovým vozidlom skutočne jazdí sú tak znevýhodnení voči štátnym zamestnancom, ktorí služobným motorovým vozidlom skutočne nejazdia alebo nemajú pridelené do trvalej starostlivosti služobné motorové vozidlo a týmto služobným motorovým vozidlom skutočne nejazdia. 
Vedenie služobného motorového vozidla a starostlivosť o služobné motorové vozidlo vykonávané v záujme a na prospech služobného úradu by tak boli na ujmu štátneho zamestnanca, ktorý by uvedenú činnosť vykonával bez nároku na príplatok podľa § 93 ods. 1 a 2 zákona o štátnej službe. Súčasne musíme konštatovať, že navrhovaná zmena zákona je v rozpore s § 4 ods. 1 zákona, preto v prípade zrušenia príplatku za vedenie služobného motorového vozidla a za starostlivosť o služobné motorové vozidlo bude potrebné zvážiť refundáciu nákladov, ktoré vznikajú štátnemu zamestnancovi, napr. v súvislosti s platením vyššie uvedeného poistného. 
Nemožno súhlasiť ani s tvrdením uvedeným v dôvodovej správe k bodu 63 návrhu zákona cit.: „Poukazujú na to, že pridelenie tzv. referentského vozidla je prínosom pre štátneho zamestnanca a zvýšením jeho komfortu pri služobných cestách.“. Používanie služobného motorového vozidla prioritne slúži k zvýšeniu efektivity štátnej správy a je v mnohých situáciách nevyhnutné. Nezanedbateľná v tejto súvislosti je tiež skutočnosť, že priame náklady na uskutočnenie prepravy pri použití služobných motorových vozidiel (pohonné látky) pri preprave na krátke vzdialenosti sú nižšie ako poplatky za použitie prostriedkov hromadnej prepravy. V prípade použitia prostriedkov hromadnej prepravy môže navyše dochádzať k zníženiu mobility a až k niekoľkonásobnému predĺženiu doby prepravy. 
Zanedbateľná nie je ani skutočnosť, že predkladateľ nevyčíslil pozitívny dopad na štátny rozpočet. 

 	Z 	A 	 	
MV SR 	K čl. I - K bodu 48 [§ 60 ods. 1 písm. c)]  
Platné znenie § 60 ods. 1 písm. c) žiadame upraviť takto: 
„c) počas trvania jeho štátnozamestnaneckého pomeru a po jeho skončení zachovávať mlčanlivosť o skutočnostiach, o ktorých sa dozvedel v súvislosti s vykonávaním štátnej služby a ktoré v záujme služobného úradu nemožno oznamovať iným osobám; tejto povinnosti môže štátneho zamestnanca zbaviť vedúci úradu, ak osobitný predpis neustanovuje inak,“. 
Odôvodnenie: 
Štátny zamestnanec sa počas trvania štátnozamestnaneckého pomeru dostáva do styku s informáciami, ktorých zneužitie môže byť na ujmu služobného úradu, prípadne iných fyzických a právnických osôb tak počas trvania jeho štátnozamestnaneckého pomeru, ako aj po jeho skončení. Na základe uvedeného je opodstatnená požiadavka legislatívnej úpravy trvania povinnosti mlčanlivosti štátneho zamestnanca aj po skončení štátnozamestnaneckého pomeru; o to viac, že aj v zákone č. 552/2003 Z. z. o výkone práce vo verejnom záujme v znení neskorších predpisov sa povinnosť zachovávať mlčanlivosť zamestnanca pri výkone práce vo verejnom záujme vzťahuje aj na obdobie po skončení pracovného pomeru. 

 	Z 	N 	Samotná otázka porušenia tejto povinnosti, už v čase existencie štátnozamestnaneckého pomeru, spôsobuje v praxi problémy, a to predovšetkým z hľadiska preukázania takejto skutočnosti. 

Definícia predmetu, na ktorý sa povinnosť vzťahuje je značne široká (nejde len o údaje, na ktoré sa vzťahuje zákon o ochrane utajovaných skutočností, v praxi to môže byť takmer každý údaj, s ktorým príde zamestnanec do styku). 

Akým spôsobom služobný úrad vymedzí rozsah povinnosti bývalého štátneho zamestnanca v jednotlivých prípadoch? Akým spôsobom bude bývalý štátny zamestnanec sankcionovaný? 

Na rozporovom konaní dňa 7.4.2011 MV SR od pripomienky ustúpilo. 	
MV SR 	K čl. I - K bodu 36 (§ 39 ods. 1) 
V záujme terminologickej presnosti odporúčame tento novelizačný bod rozšíriť a slová „na tú istú funkciu“ nahradiť slovami „na funkciu s tou istou platovou triedou“. 

 	O 	N 	Súčasne znenie ustanovenie považujeme za dostatočné, pretože vnútorným odkazom je charakterizovaná práve platová trieda. 	
MV SR 	K čl. I - K bodom 34 (§ 37 ods. 4) a 35 (§ 37 ods. 5) 
Žiadame vypustiť. 
Túto pripomienku uplatňujeme ako zásadnú. 
Odôvodnenie: 
Možnosť odvolania vedúceho bez udania dôvodu a navrhované riešenie je pri absencii povinného hodnotenia štátnych zamestnancov v rozpore s jedným z princípov, na ktorých je budovaná štátna služba, a to princípu stability štátnozamestnaneckého pomeru. 
V súvislosti so znením § 37 ods. 4 a 5 platného zákona o štátnej službe upozorňujeme na aplikačné problémy v prípadoch, kedy je vedúci služobného úradu súčasne aj štatutárnym orgánom, napr. prednosta obvodného úradu. Žiadame doplniť znenie § 37 a explicitne ustanoviť postup v týchto prípadoch. 
 	Z 	N 	Pracovné vzťahy zamestnancov vo verejnej správe sú upravované osobitnými predpisy. A to zákonom o štátnej službe a zákonom o výkone práce verejnom záujme. Zákonník práce upravuje pracovné vzťahy v súkromnej sfére (v zmysle pripomienky patrí do oblastí súkromného práva). Zákonník práce sa na štátnu službu vzťahuje delegovane a na vzťahy pri výkone práce vo verejnom záujme síce subsidiárne, avšak nie v tých prípadoch ktorých je potrebné upraviť niektoré inštitúty osobitným spôsobom. Osobitná úprava sa týka aj odvolávania vedúcich štátnych zamestnancov bez uvedenia dôvodov. 

Na rozporovom konaní dňa 7.4.2011 MV SR od pripomienky ustúpilo. 	
MV SR 	K čl. I - K bodu 33 (§ 36 ods. 4) 
Slová „na zastupovanie“ nahradiť slovami „zastupovaním“. 
 	O 	A 	 	
MV SR 	K čl. I - K bodu 20 (§ 23 ods.7) 
Odporúčame spôsob realizácie vnútorného výberu upraviť tak, aby bola v plnom rozsahu zabezpečená zásada rovnakého zaobchádzania podľa § 4 zákona o štátnej službe. Vyjadrenie, že vnútorný výber vyhlasuje služobný úrad „...na mieste, ktoré je prístupné všetkým štátnym zamestnancom služobného úradu“, považujeme za nedostatočné z hľadiska dodržania § 4 zákona o štátnej službe. V neposlednom rade je tiež potrebné zohľadniť, že zákon o štátnej službe sa vzťahuje na všetkých štátnych zamestnancov, vrátane zamestnancov, ktorí nevykonávajú štátnu službu pre prekážky v práci, napr. zamestnanci na rodičovskej dovolenke, materskej dovolenke, dlhodobo práceneschopní a pod. V tejto súvislosti poukazujeme aj na judikatúru súdov, napr. rozsudok Najvyššieho súdu Slovenskej republiky z 26. augusta 2003, sp. zn. 2 Clo 67/03. 
 	O 	N 	Na základe akceptovania zásadnej pripomienky MS SR sa ustanovenia týkajúce sa vnútorného výberu z návrhu zákona vypúšťajú. 	
MV SR 	K čl. I - K bodom 14 a 15 (§ 23 ods. 2) 
Odporúčame spojiť do jedného bodu a uviesť nové znenie § 23 ods. 2. 
 	O 	N 	Vhodnejšie vyjadrenie je v rozdelení. 	
MV SR 	K čl. I - K bodu 7 (§ 15 ods. 2) 
Vypustiť. 
Odôvodnenie: 
Podľa § 15 ods. 1 zákona o štátnej službe „Služobné predpisy sú vnútorné normatívne akty, ktoré v súlade s týmto zákonom a všeobecne záväznými právnymi predpismi vydanými na jeho vykonanie upravujú podrobnosti vykonávania štátnej služby. Služobné predpisy vydáva služobný úrad; tým nie sú dotknuté ustanovenia osobitného predpisu.“. 
Platná právna úprava ustanovuje, že služobný predpis služobného úradu nesmie byť v rozpore so služobným predpisom služobného úradu, ktorý k nemu vykonáva zriaďovateľskú funkciu podľa osobitného predpisu, čiže nemusí byť zhodný so služobným predpisom služobného úradu, ktorý k nemu vykonáva zriaďovateľskú funkciu. Vypustenie § 15 ods. 2 by v praxi znamenalo značnú rozdielnosť úprav v podmienkach vykonávania štátnej služby najmä v služobných úradoch uvedených v § 9 ods. 1 zákona o štátnej službe a je aj v rozpore s § 9 ods. 6 zákona o štátnej službe, podľa ktorého služobný úrad koordinuje činnosť vo veciach štátnozamestnaneckých vzťahov toho služobného úradu, ku ktorému vykonáva zriaďovateľskú funkciu podľa osobitného predpisu. 

 	Z 	N 	Úprava sa navrhuje z dôvodu zosúladenia § 15 s ostatnými ustanoveniami zákona (nielen s § 9 ods. 6), ktoré vychádzajú z autonómneho postavenia služobného úradu v štátnozamestnaneckých veciach. 

Predmetné ustanovenie (§ 15 ods. 2) sa navrhuje vypustiť aj z dôvodu, že v praxi služobných úradov dochádza práve k takým situáciám, že služobný predpis „podriadeného“ služobného úradu je „do bodky“ odpisom služobného predpisu zriaďovateľa. 
Samotný zmysel vydávania služobných predpisov „podriadenými“ služobnými úradmi, v ktorých majú byť upravované podrobnosti vykonávania štátnej služby (resp. podrobnosti vo veciach štátnozamestnaneckých vzťahov), sa potom stráca. 

Vypustenie tohto ustanovenia nepovažujeme za rozpor s § 9 ods. 6 zákona, podľa ktorého služobný úrad koordinuje činnosť vo veciach štátnozamestnaneckých vzťahov toho služobného úradu, ku ktorému vykonáva zriaďovateľskú funkciu. 

Na rozporovom konaní dňa 7.4.2011 MV SR od pripomienky ustúpilo. 	
MV SR 	K čl. I - K bodu 6 (§ 13 ods. 8) 
Navrhované znenie upraviť takto: V § 13 ods. 8 sa slová „vedúcich zamestnancov v služobnom úrade“ nahrádzajú slovami „štátnych zamestnancov v služobnom úrade a vedúcich zamestnancov podľa § 11 ods. 3“. 
Odôvodnenie: 
Predkladateľom navrhované znenie na jednej strane síce rozširuje okruh osôb, ktoré môžu byť zástupcami vedúceho služobného úradu, avšak vo väzbe na platné znenie zákona súčasne zužuje okruh týchto osôb. 
 	Z 	N 	Pripomienka je nad rámec návrhu zákona. 

Na rozporovom konaní dňa 7.4.2011 MV SR od pripomienky ustúpilo. 	
MV SR 	Všeobecne: 
1. Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky deklaruje prípravu jednotného zákona pre zamestnancov pri výkone práce vo verejnom záujme a pre zamestnancov v štátnozamestnaneckom pomere. V tejto súvislosti sa nám javí zbytočné pripravovať tak rozsiahlu novelizáciu právnych predpisov, ktorých aplikácia v praxi bude znamenať záťaž služobných úradov. 
2. V záujme prehľadnosti a vecných súvislostí odporúčame znenie čl. V, čl. VI a čl. IX, z tohto návrhu novely Zákonníka práce, ktorý je súbežne v pripomienkovom konaní, včleniť do tohto návrhu zákona 
 	O 	A 	 	
MV SR 	K čl. I - Nad rámec návrhu zákona 
Žiadame rozšíriť znenie § 99 ods. 2 takto: 
„(2) Návrh na poskytnutie odmeny vrátane jej sumy písomne odôvodní priamo nadriadený vedúci zamestnanec. Vedúci zamestnanec môže spracovať návrh na poskytnutie odmeny hromadne za priamo podriadených štátnych zamestnancov; v takom prípade sa do osobného spisu štátneho zamestnanca zakladá len výpis z návrhu na poskytnutie odmeny obsahujúci sumu a odôvodnenie, ktoré sa týkajú len odmeny tohto štátneho zamestnanca.“. 
Odôvodnenie: 
Doplnenie zákona odstráni časovo náročnú administratívnu záťaž vo veľkých služobných úradoch. 
 	Z 	N 	Pripomienka je nad rámec navrhovaných úprav. 

Hromadné hodnotenie plnenia úloh nemôže zabezpečiť diferenciáciu tak v hodnotení ako aj v navrhovaní sumy odmeny. 

V prvom kroku vyzerá realizácia (návrhu) ako zjednodušenie, v druhom kroku (založenie „časti návrhu“ do osobného spisu) to naopak vedie ku skomplikovaniu administratívy 

Na rozporovom konaní dňa 7.4.2011 MV SR od pripomienky ustúpilo. 	
MV SR 	K čl. I - Nad rámec návrhu zákona 
Upraviť znenie § 85 platného zákona tak, aby sa do dĺžky služobnej praxe štátneho zamestnanca započítal aj čas praxe vykonávanej podľa iných právnych predpisov, napr. zákona č. 552/2003 Z. z. o výkone práce vo verejnom záujme v znení neskorších predpisov, zákona č. 73/1998 Z. z. o štátnej službe príslušníkov Policajného zboru, Slovenskej informačnej služby, Zboru väzenskej a justičnej stráže Slovenskej republiky a Železničnej polície v znení neskorších predpisov. Ako príklad môžeme uviesť bývalého policajta, ktorý nie je poberateľom výsluhového dôchodku, stane sa štátnym zamestnancom v odbore štátnej služby, v ktorom vykonával štátnu službu ako policajt, avšak na účely služobnej praxe štátneho zamestnanca podľa zákona o štátnej službe sa mu predošlá odborná prax nezarátava. V praxi dochádza až k takým paradoxným situáciám, že vedúci štátny zamestnanec, ktorý nastúpi na riadiaci post zo súkromnej praxe má až o 30-32% nižší plat než jeho podriadení, aj keď sú títo zaradení o 2 až 3 platové triedy nižšie. 
Uvedené považujeme za diskriminačné a demotivujúce a preto je potrebné túto právnu situáciu riešiť. 
 	Z 	N 	Pripomienka je nad rámec navrhovanej úpravy. 

V prípade prijatia uchádzača do štátnej služby podľa zákona č. 400/2009 Z. z. nie je možné započítať prax nikomu. Je irelevantné, či táto osoba v minulosti bola štátnym zamestnancom alebo bola v služobnom pomere. 

Prijatie návrhu by malo negatívny dopad na verejné financie 

Na rozporovom konaní dňa 7.4.2011 MV SR od pripomienky ustúpilo. 	
MV SR 	K čl. I - Nad rámec návrhu zákona 
V § 47 písm. b) zákona o štátnej službe sa umožňuje dať výpoveď, ak sa zrušuje alebo zrušilo štátnozamestnanecké miesto a služobný úrad nemá pre štátneho zamestnanca iné vhodné štátnozamestnanecké miesto alebo štátny zamestnanec nesúhlasí s trvalým preložením v služobnom úrade a nedohodne sa so služobným úradom inak. Takémuto zamestnancovi plynie výpovedná lehota v trvaní dvoch mesiacov. Zákon nerieši, aké práce má zamestnanec počas dvoch mesiacov výpovednej doby vykonávať, vzhľadom na to, že jeho miesto bolo zrušené. 
Je potrebné tiež objasniť pojem „zrušuje sa“, pretože toto slovné spojenie vyjadruje proces, teda sa nedá určiť kedy nastal výpovedný dôvod. 
V súvislosti s uvedeným žiadame ustanovenie § 62a novely Zákonníka práce explicitne zakotviť do § 120 zákona o štátnej službe. 
Poznamenávame, že túto pripomienku sme už uplatnili ako zásadnú pripomienku aj v pripomienkovom konaní k novele Zákonníka práce. 
 	Z 	N 	Rozhodnutie o organizačnej zmene je potrebné prijať a realizovať tak, aby štátnozamestnanecké miesto bolo reálne zrušené práve dňom uplynutia výpovednej doby. 

Slovo „zrušuje sa“ treba chápať tak, že o zrušení miesta už bolo platne rozhodnuté (rozhodnutie o organizačná zmene bolo prijaté), k skutočnému zrušeniu dôjde súčasne s uplynutím výpovednej doby. 

Na rozporovom konaní dňa 7.4.2011 MV SR od pripomienky ustúpilo. 	
MV SR 	K čl. I - Nad rámec návrhu zákona 
Žiadame doplniť § 38 ods. 1 o nové písmená c) a e), ktoré budú znieť: 
„c) zrušenia miesta vedúceho zamestnanca, 
d) zrušenia štátnozamestnaneckého miesta.“. 
Odôvodnenie: 
Aplikačná prax vyžaduje rozšíriť dôvody skončenia vykonávania funkcie vedúceho štátneho zamestnanca na základe zákona v prípade, že sa zruší iba miesto vedúceho štátneho zamestnanca a organizačný útvar zostáva zachovaný a prechádza pod riadenie vedúceho štátneho zamestnanca na vyššom stupni riadenia [písmeno c)], resp. sa úplne zruší štátnozamestnanecké miesto podľa zákona o štátnej službe a prechádza pod režim osobitného zákona, napr. zákona č. 73/1998 Z. z. o štátnej službe príslušníkov Policajného zboru, Slovenskej informačnej služby, Zboru väzenskej a justičnej stráže Slovenskej republiky a Železničnej polície v znení neskorších predpisov. 
 	Z 	N 	Navrhovaná úprava je nad rámec návrhu zákona a je nadbytočná. 

Na rozporovom konaní dňa 7.4.2011 MV SR od pripomienky ustúpilo. 	
MV SR 	K čl. I - Nad rámec návrhu zákona 
Doplniť § 17 ods. 3 písmenom d), ktoré znie: 
„d) bez výberového konania alebo bez výberu na zastupovanie odborníka, ktorý je dočasne potrebný na plnenie úloh štátnej služby a ktorý je uznaný za dočasne práceneschopného, je na materskej dovolenke, na dovolenke, ktorá bezprostredne nadväzuje na materskú dovolenku, alebo na rodičovskej dovolenke.“. 
Odôvodnenie: 
Je potrebné naliehavo riešiť problém zastupovania odborníka, ktorý je dočasne potrebný na plnenie úloh štátnej služby a je napr. na materskej dovolenke, avšak výberové konanie prestavuje veľkú administratívnu záťaž. Navrhovaným postupom sa odstráni nerovnaké zaobchádzanie, keďže v prípade štátneho zamestnanca v stálej štátnej službe je možné z dôvodov uvedených v § 17 ods. 3 písm. a) prvom a druhom bode prijať občana do dočasnej štátnej služby na zastupovanie aj bez výberového konania alebo výberu. 
V neposlednom rade navrhovaná úprava prispeje k naplneniu zásady skvalitnenia a spružnenia funkčnosti služobných úradov a k zníženiu nákladov na realizáciu výberových konaní a výberov. 

 	Z 	N 	Navrhovaná úprava je nad rámec návrhu zákona a je nadbytočná. 

Dočasne uvoľnené štátnozamestnanecké miesto odborníka, ktorý nie je vedúcim štátnym zamestnancom, možno postupovať: 
a) podľa § 17 ods. 3 písm. a), 
b) obsadiť dočasne miesto preložením iného vhodného štátneho zamestnanca. 

Ak ide o dočasne uvoľnené miesto odborníka, ktorý je vedúcim štátnym zamestnancom, možno postupovať: 
a) podľa § 17 ods. 4 alebo 
b) podľa § 36. 

Na rozporovom konaní dňa 7.4.2011 MV SR od pripomienky ustúpilo. 	
MV SR 	K čl. I - Nad rámec návrhu zákona 
V § 5 ods. 3 zákona o štátnej službe na konci pripojiť tieto vety: „Služobný úrad môže poveriť vypracovaním návrhu opisu činností štátnozamestnaneckého miesta vedúceho štátneho zamestnanca (ďalej len „vedúci zamestnanec“); v takom prípade vedúci služobného úradu (ďalej len „vedúci úradu“) schvaľuje opis činností štátnozamestnaneckého miesta.“. 
Vo väzbe na toto znenie bude potrebné vypustiť zavedenie legislatívnych skratiek v § 11 ods. 1 a § 12 ods.1 zákona o štátnej službe. 
Odôvodnenie: 
Doplnenie zákona odstráni aplikačné problémy najmä vo veľkých služobných úradoch. 

 	Z 	N 	Podľa § 15 ods. 1 služobné predpisy upravujú podrobnosti vykonávania štátnej služby (príp. podrobnosti realizácie štátnozamestnaneckých vzťahov). 
Štátny zamestnanec (teda aj vedúci) je povinný dodržiavať služobné predpisy (§ 60 ods. 1), čiže plniť aj povinnosti, ktoré mu zo služobných predpisov vyplývajú ... 
Vedúci štátny zamestnanec je podľa § 62 ods. 1 písm. e) povinný plniť voči podriadenému štátnemu zamestnancovi úlohy služobného úradu v rozsahu určenom služobnými predpismi, ako aj plniť ďalšie povinnosti podľa tohto zákona (teda aj podľa služobných predpisov). 
Povinnosť vedúceho zamestnanca vypracovať opisy činností pre podriadených štátnych zamestnancov, resp. návrhy opisov možno vedúcemu štátnemu zamestnancovi uložiť aj služobným predpisom. 

Vychádzajúc z aplikačnej praxe nevidíme potrebu výslovnej úpravy v zákone, pretože postup vypracovania opisov štátnozamestnaneckého miesta sa odvíja od potreby toho, ktorého organizačného útvaru a preto jeho vedúci, ktorý tento útvar riadi musí pripraviť podklady pre osobný úrad. 

Inak povedané, v praxi to funguje (resp. môže fungovať) tak, ako sa navrhuje. 

Na rozporovom konaní dňa 7.4.2011 MV SR od pripomienky ustúpilo. 	
MF SR 	Všeobecne 
V doložke vybraných vplyvov časti 2.1. Zhrnutie vplyvov na rozpočet verejnej správy v návrhu tabuľke č. 1 žiadam uvádzaný vplyv na štátny rozpočet kvantifikovať podľa jednotlivých kapitol štátneho rozpočtu. 

Súčasne oznamujem, že nesúhlasím s paušálnou náhradou pre riaditeľa kancelárie bezpečnostnej rady SR a žiadam predložený návrh, vrátane doložky vybraných vplyvov, v zmysle tejto pripomienky upraviť. 
 	Z 	N 	Podľa návrhu zákona riaditeľ kancelárie bezpečnostnej rady, ktorého vymenúva a odvoláva predsedabBezpečnostnej rady (ktorým je predseda vlády) bude štátnym zamestnancom vo verejnej funkcii. Ako štátnemu zamestnancovi vo verejnej funkcii bude patriť riaditeľovi kancelárie bezpečnostnej rady paušálna náhrada podľa § 104 zákona o štátnej službe. 

Na rozporovom konaní dňa 7.4. 2011 MF SR od pripomienky ustúpilo. 	
MF SR 	K čl. I k bodu 32 (§ 35a) 
Odporúčam slovo „ktorý“ z písmen a) a b) uviesť v uvádzacej vete. 
 	O 	A 	 	
MF SR 	K čl. I k bodu 45 (§ 53) 
Žiadam 
a) doplniť lehotu, v ktorej by mal štátnozamestnanecký pomer dohodou skončiť, aby nenastala situácia, že lehota skončenia štátnozamestnaneckého pomeru dohodou bude dlhšia, ako výpovedná lehota, čím by mohlo dôjsť k obchádzaniu zákona, 
b) explicitne uviesť, že odstupné patrí štátnemu zamestnancovi, len ak súhlasí so skončením štátnozamestnaneckého pomeru pred začatím plynutia výpovednej doby. 
 	Z 	A 	 	
MF SR 	Nad rámec návrhu k čl. I k § 13 
Žiadam upraviť možnosť vymenovať zo štátnych zamestnancov zástupcu (zástupcov) vedúceho služobného úradu, ktorý by vedúceho služobného úradu zastupoval vo vymedzenom rozsahu jeho práv a povinností alebo v celom rozsahu práv a povinností, ale vo vymedzenom územnom obvode. 

Platné znenie § 13 preto žiadam doplniť odsekom 9 tohto znenia: 

„(9) Vedúci služobného úradu môže z vedúcich zamestnancov vymenovať zástupcu vedúceho úradu. Zástupca vedúceho úradu je vedúci zamestnanec, ktorý zastupuje vedúceho služobného úradu 
a) vo vymedzenom rozsahu jeho práv a povinností, 
b) vo vymedzenom rozsahu jeho práv a povinností vo vymedzenom územnom obvode, 
c) v celom rozsahu jeho práv a povinností vo vymedzenom územnom obvode.“. 

Z dôvodu efektívneho a pružného zabezpečovania jednotlivých činností vedúceho služobného úradu s celoslovenskou pôsobnosťou a veľkým počtom štátnych zamestnancov a zamestnancov (napr. Daňové riaditeľstvo Slovenskej republiky) v rámci štátnozamestnaneckých vzťahov a pracovnoprávnych vzťahov zamestnancov v jednotlivých regiónoch SR je potrebné, aby si vedúci služobného úradu mohol určiť svojho zástupcu aj počas svojej prítomnosti, napr. vo vzťahu k vymedzenému okruhu zamestnancov resp. daňových orgánov. 
 	Z 	N 	Účelom pripomienky má byť riešenie špecifickej potreby služobného úradu, ktorým je Daňové riaditeľstvo SR. Daňové riaditeľstvo je osobitný služobný úrad – je spoločným služobným úradom pre štátnych zamestnancov všetkých (cca 100) daňových úradov. 
Žiaden rezort štátnej správy nemá takéto usporiadanie – služobné úrady existujú spravidla aj na miestnej úrovni. Aj v prípadoch, kedy existuje špecializovaný orgán štátnej správy s celoslovenskou pôsobnosťou, podriadené služobné úrady existujú aj na miestnej úrovni (napr. Úrad verejného zdravotníctva SR a regionálne úrady verejného zdravotníctva, Ústredie práce a úrady práce, NIP a inšpektoráty práce, ...). 

Z predloženého návrhu však vyplýva, že ustanovenie by sa vzťahovalo na celý systém štátnej správy. 
Prijatie predloženého návrhu by v praxi služobných úradov znamenalo zavedenie osobitnej funkcie – riadiacej pozície „zástupcu VSÚ“. 
To by znamenalo tiež nárast zaťaženia rozpočtov jednotlivých služobných úradov. 

Od 1. januára 2012 by mal nadobudnúť účinnosť zákon č. 479/2009 Z. z. o orgánoch štátnej správy v oblasti daní a poplatkov. Štruktúra služobných úradov (resp. model jedného centrálneho služobného úradu) podľa novej právnej úpravy zostane zachovaný. 
Podľa Plánu legislatívnych úloh vlády SR na rok 2011 má MF SR v novembri predložiť na rokovanie vlády návrh zákona o orgánoch štátnej správy v oblastí daní, poplatkov a colníctva. 

Navrhovaným ustanovením by došlo k oslabeniu právomoci vlády Slovenskej republiky (príp. právo príslušného ministra, ...) obsadiť vymenovaním pozíciu vedúceho služobného úradu (príp. pozíciu štatutárneho orgánu, ktorý je zo zákona vedúcim služobného úradu), ktorý je oprávnený plniť úlohy, ktoré mu z tejto funkcie vyplývajú. 

Iba pre čas svojej neprítomnosti môže vedúci služobného úradu môže sám poveriť svojim zastupovaním iného štátneho zamestnanca v určenom rozsahu. 
Návrh túto zásadu zastupovania nerešpektuje a je v rozpore s § 13 ods. 8 zákona o štátnej službe. 

Na rozporovom konaní dňa 7.4.2011 MPSVR SR akceptovalo pripomienku. 	
MF SR 	Nad rámec návrhu k čl. I k § 42 ods. 3 písm. a) a b) 
Žiadam odstrániť časové obmedzenie na zaradenie štátneho zamestnanca mimo činnej štátnej služby, ak bol obvinený zo spáchania úmyselného trestného činu a jeho ďalšie vykonávanie štátnej služby by ohrozovalo záujem štátnej služby a zo znenia § 42 ods. 3 písm. a) a b) vypustiť slová „najviac však dva roky“. 

Počas doterajšej praxe nebol do dvoch rokov ukončený ani jeden súdny spor v uvedenej veci a som toho názoru, že nie je vhodné obmedziť zaradenie štátneho zamestnanca mimo činnej služby dvojročnou lehotou. Opätovné zaradenie zamestnanca na vykonávanie štátnej služby bez toho, aby zanikol dôvod zaradenia mimo činnej štátnej služby by popieralo dôvod samotného zaradenia mimo činnej štátnej služby, pretože tento sa viaže nielen na skutočnosť, že zamestnanec bol obvinený zo spáchania úmyselného trestného činu, ale druhou podmienkou je, že jeho ďalšie vykonávanie štátnej služby by ohrozovalo dôležitý záujem štátnej služby. A tento dôvod uplynutím dvoch rokov, podľa môjho názoru, nezanikne. 
 	Z 	ČA 	Návrh možno čiastočne akceptovať – povinnosť služobného úradu zaradiť štátneho zamestnanca späť do štátnej služby sa upraví ako možnosť. 

Upozorňujeme na predpokladaný negatívny dopad navrhovanej úpravy na verejné financie. 
 	
MF SR 	Nad rámec návrhu k čl. I k § 44 ods. 1 písm. b)  
V nadväznosti na navrhovanú úpravu § 42 ods. 3 žiadam upraviť aj znenie § 44 ods. 1 písm. b) takto: 

„(1) Služobný úrad bezodkladne zaradí štátneho zamestnanca na vykonávanie štátnej služby, ak zanikne dôvod zaradenia mimo činnej štátnej služby.“. 

Nie je vhodné, aby pri štátnom zamestnancovi, ktorého vykonávanie štátnej služby by ohrozovalo jej dôležitý záujem, služobný úrad zmenil názor ešte pred tým ako je skončené trestné stíhanie a opäť ho zaradil na výkon štátnej služby. 
 	Z 	ČA 	Návrh možno čiastočne akceptovať – povinnosť služobného úradu zaradiť štátneho zamestnanca späť do štátnej služby sa upraví ako možnosť. 

Opäť však upozorňujeme na predpokladaný negatívny dopad navrhovanej úpravy na verejné financie. 
 	
MF SR 	Nad rámec návrhu k čl. I k § 84 
Žiadam 
a) vypustiť odsek 1 písm. a) druhý a tretí bod za účelom zabezpečenia rovnakých podmienok pri odmeňovaní štátnych zamestnancov, pretože pre úzku skupinu úradov vykonávajúcich štátne záležitosti (KNR SR, KP SR, KVOP, KÚS SR, NKÚ SR, vybraní zamestnanci Úradu vlády SR) sa uplatňujú vyššie zvýhodnené platové tarify, resp. uplatňuje sa platová tarifa zvýšená o 20 % pre vybraných zamestnancov Úradu vlády SR, 
b) znenie odseku 2 upraviť tak, aby sa platová tarifa za každý rok služobnej praxe zvýšila o 1 %, najviac za 20 rokov, oproti doterajším 32 rokom; hranicu 32 rokov považujem za príliš vysokú; pre zohľadnenie dĺžky praxe, a tým aj kvality práce v plate štátneho zamestnanca, považujem za správnejšie uplatňovať nižšiu hranicu. Úpravou sa dosiahne úspora mzdových prostriedkov, ktoré je možné použiť na hmotné zainteresovanie zamestnancov. 
 	Z 	N 	Služobná prax je už dnes ohodnocovaná výrazne najslabšie (v porovnaní s ďalšími skupinami osôb vo verejnom sektore). 
Hranica 32 rokov služobnej praxe predstavuje zvýšenie platovej tarify o 32 %. Podľa návrhu by toto zvýšenie predstavovalo maximálne sumu 20 % z platovej tarify. 
V porovnaní s ostatnými skupinami osôb vykonávajúcich štátnu službu by bolo ohodnotenie služobnej praxe štátnych zamestnancov minimálne, keď napr. colníkovi, ktorý má 32 rokov praxe, sa podľa osobitného predpisu funkčný plat zvýši až o 66 %. 
Hranica 32 rokov služobnej praxe je zhodná s hranicou započítanej praxe vo verejnej službe podľa zákona č. 553/2003 Z. z. 

Na rozporovom konaní dňa 7.4.2011 
- MF SR od pripomienky pod písm. a) ustúpilo, 
- MPSVR SR akceptovalo pripomienku pod písm. b). 	
MF SR 	Nad rámec návrhu k čl. I k § 101 
Žiadam znížiť výšku náhrady za pohotovosť na 1 až 10 % z platovej tarify 1. platovej triedy. 

Náhrada za pohotovosť nie je zložkou funkčného platu a jej súčasnú výšku považujem za vysokú a neadekvátnu vzhľadom k povinnosti štátneho zamestnanca v stave bezpečnosti. Finančné prostriedky získané znížením tejto náhrady by mohli byť použité na hmotnú zainteresovanosť ostatných zamestnancov. 
 	Z 	N 	Možno akceptovať, ale iba za predpokladu, že MF SR vyčísli úsporu tak ako to požadujú, teda podľa jednotlivých rozpočtových kapitol. 

Na rozporovom konaní dňa 7.4.2011 MPSVR SR pripomienku akceptovalo. 	
MF SR 	Nad rámec návrhu k čl. I k § 104 
Žiadam vypustiť odsek 6, a to v nadväznosti na pripomienku k § 84 ods. 1 písm. a) a b) druhý a tretí bod.  	O 	N 	Neakceptované vzhľadom na ustúpenie MF SR od pripomienky k § 84 ods. 1 písm. a) a b) druhý a tretí bod. 	
MF SR 	Nad rámec návrhu k čl. I k § 119 
Žiadam v odseku 3 vypustiť písmená a) a b), čím sa odstráni možnosť upraviť v kolektívnej zmluve nižšieho stupňa zvýšenie odstupného nad rozsah ustanovený zákonom a kolektívnou zmluvou vyššieho stupňa ako aj zvýšenie odchodného nad rozsah ustanovený zákonom a kolektívnou zmluvou vyššieho stupňa. 

Vzhľadom na to, že právny vzťah štátneho zamestnanca je k štátu a že zvýšenie odstupného možno dohodnúť v kolektívnej zmluve vyššieho stupňa, nie je opodstatnená možnosť aj v podnikovej kolektívnej zmluve dohodnúť zvýšenie odstupného a odchodného a umožniť tak vytváranie rozdielov medzi služobnými úradmi. 
 	O 	N 	Pripomienka je nad rámec navrhovanej úpravy. 

Odstupné je síce jeden zo základných „benefitov“, je však spojené spravidla so skutočnosťou, že na strane služobného úradu vzniká dôvod na skončenie štátnozamestnaneckého pomeru. Nárok vzniká v dôsledku straty zamestnania. 
Nárok na odchodné vzniká v prípade odchodu štátneho zamestnanca do dôchodku. Skutočnosť, že v praxi dochádza často ku kumulácii týchto nárokov (prípadne zvýšených na základe podnikovej kolektívnej zmluvy) je do značnej miery ovplyvnená personálnou politikou v služobných úradoch spojenou prípadne s organizačnými zmenami, pri ktorých dochádza k rušeniu väčšieho počtu štátnozamestnaneckých miest. 
Nezanedbateľné rozdiely medzi služobnými úradmi existujú aj dnes (napríklad v odmeňovaní štátnych zamestnancov služobných úradov rovnakej úrovne, predovšetkým v závislosti od rezortu). 
 	
MF SR 	Nad rámec návrhu k čl. I k prílohe č. 1 CHARAKTERISTIKY PLATOVÝCH TRIED ŠTÁTNEHO ZAMESTNANCA 
Žiadam v 
a) 8. platovej triede funkcii hlavný radca v charakteristike platovej triedy „Kontrolná alebo inšpekčná činnosť vrátane vydávania rozhodnutí v príslušnom odbore štátnej služby“ na konci pripojiť tieto slová : „alebo vykonávanie vládneho auditu pod vedením vládneho audítora.“; ide o zosúladenie činnosti uvedenej v charakteristike platových tried s § 35c zákona č. 502/2001 Z.z. o finančnej kontrole a vnútornom audite a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov; navrhovaná úprava nemá vplyv na štátny rozpočet, pretože štátni zamestnanci správy finančnej kontroly, ktorí vykonávajú vládny audit boli aj doteraz zaradení v 8. platovej triede, 
b) 11. platovej triede funkcii generálny štátny radca v charakteristike platovej triedy „Koncepčná, koordinačná a kontrolná činnosť na úrovni ministerstva, ostatného ústredného štátneho orgánu štátnej správy, orgánu alebo úradu, ktorý vykonáva štátne záležitosti na celoštátnej úrovni“ vypustiť slová „a kontrolná “ a doplniť ďalšiu charakteristiku činnosti tohto znenia: „Kontrolná, inšpekčná a dozorná činnosť alebo vykonávanie vnútorného auditu alebo vládneho auditu na úrovni ministerstva a ostatného ústredného orgánu štátnej správy.“; kontrolóri, inšpektori, štátni zamestnanci vykonávajúci dozor, vnútorní audítori a vládni audítori vykonávajú „kontrolnú činnosť“ a poskytujú výsledky kontrol, informácie o ich vykonaní a informácie o splnení podmienok na poskytnutie verejných prostriedkov, informácie o dodržiavaní zákonov predstaviteľom štátnych orgánov Slovenskej republiky a v súvislosti s plnením úloh majú povinnosť vyplývajúcu z legislatívy Európskej únie predkladať výsledky a hlásenia o vykonávaní „kontrolnej činnosti“ orgánom Európskej únie a navrhovať odporúčania a zlepšenia v záujme plnenia náročných úloh ochrany finančných záujmov spoločenstva. 
 	Z 	N 	Pripomienka je nad rámec navrhovaných úprav zákona. 
Pripomienky MF SR k charakteristikám platových tried z hľadiska vykonávania auditu boli v dostatočnom rozsahu akceptované už pri príprave návrhu zákona č. 400/2009 Z. z. Rovnako do predloženého návrhu boli v tomto smere akceptované aj podnety MF SR (bod 71 – úprava v 9. platovej triede). 
Pripomienku neodporúčame akceptovať. 
Charakteristiky platových tried vyjadrujú hierarchicky náročnosť činností a nemožno ich byť teda stotožňovať s katalógom činností, ktorý v štátnej službe platil do 31. decembra 2003 a „úspešne“ bol zrušený zákonom č. 551/2003 Z. z., ktorým sa novelizoval zákon č. 312/2001 Z. z. 
Služobný úrad činnosti uvedené v opise štátnozamestnaneckého miesta zaradí do platovej triedy na základe porovnania náročnosti činností uvedených v charakteristikách platových tried. 

Na rozporovom konaní dňa 7.4.2011 MPSVR SR pripomienku akceptovalo. 	
MF SR 	K čl. V k bodu 12 (§ 13b) 
Žiadam 
a) doplniť lehotu, v ktorej by mal pracovný pomer dohodou skončiť, aby nenastala situácia, že lehota skončenia pracovného pomeru dohodou bude dlhšia, ako výpovedná lehota, čím by mohlo dôjsť k obchádzaniu zákona, 
b) explicitne uviesť, že odstupné patrí zamestnancovi, len ak súhlasí so skončením pracovného pomeru pred začatím plynutia výpovednej doby, 
c) nad rámec návrhu, s účinnosťou od roku 2012, vypustiť znenie § 13b, ktoré umožňuje v podnikovej kolektívnej zmluve dohodnúť pre zamestnancov pri výkone práce vo verejnom záujme zvýšenie odstupného a odchodného nad rámec ustanovení zákona a kolektívnej zmluvy vyššieho stupňa. 
 	Z 	N 	Pripomienka je nad rámec navrhovanej úpravy a neobsahuje odôvodnenie. 

Na rozporovom konaní dňa 7.4.2011 
- MPSVR SR akceptovalo pripomienky pod písm. a) a b), 
- MF SR ustúpilo od pripomienky pod písm. c). 	
MF SR 	K čl. V k bodu 12 (§ 13b) 
Odporúčam upraviť výšku príspevku na stravovanie zamestnancov zhodne so zákonom o štátnej službe. 	O 	N 	Pripomienka je nad rámec navrhovanej úpravy. 	
MF SR 	K čl. VI 
Navrhované znenie žiadam doplniť o ustanovenia, ktorými sa zabezpečí 
- odstránenie nerovnosti týkajúcej sa používania zvýhodnenej základnej stupnice platových taríf pre zamestnancov pri výkone práce vo verejnom záujme v Kancelárii Národnej rady SR a v Kancelárii verejného ochrancu práv ako aj výnimky zo zákona pre vybraných zamestnancov Úradu vlády SR spočívajúcej vo zvýšení platových taríf o 20 %, 
- rozšírenie okruhu zamestnávateľov, na ktorých sa bude tento zákon vzťahovať, aj o subjekty verejnej správy, ktoré sú Štatistickým úradom SR zaradené do sektora verejnej správy (napr. štátne účelové fondy, fondy zdravotného a sociálneho poistenia, Fond národného majetku SR). 
 	Z 	N 	Pripomienka je nad rámec navrhovanej úpravy. 

Na rozporovom konaní dňa 7.4.2011 MF SR od pripomienky ustúpilo. 	
MK SR 	K bodu 31. 
Navrhujeme, aby nebola do zákona o štátnej službe doplnená povinnosť preložiť štátneho zamestnanca bez súhlasu jeho vedúceho služobného úradu. Takáto úprava popiera postavenie vedúceho služobného úradu ako najvyššie služobne postaveného zamestnanca a môže v praxi spôsobovať problémy najmä, ak by išlo o štátneho zamestnanca, ktorý plní nejaké strategické úlohy alebo sa zúčastňuje na projektoch s ohľadom na jeho schopnosti a vedomosti. V niektorých prípadoch by to mohlo mať negatívny dopad na chod organizačného útvaru alebo na zabezpečenie určitých služobných úloh- napr. plnenie uznesení vlády SR. V súvislosti s tým sa v dôvodovej správe uvádza, že by mal existovať záujem na preložení štátneho zamestnanca. Máme za to, že existencia záujmu na preložení by sa ťažko dokazovala a predpokladáme, že ak by potreba jeho preloženia existovala, vedúci služobných úradov by sa na preložení dohodli. Okrem toho sa v tomto ustanovení nespomína, či by išlo o trvalé alebo dočasné preloženie, čo by mohlo spôsobiť ďalšie problémy v prípade, ak by došlo k dočasnému preloženiu priamo zo zákona a preložený štátny zamestnanec by sa po určitom čase chcel vrátiť naspäť. Nakoľko by k danému preloženiu došlo bez súhlasu vedúceho pôvodného služobného úradu, teda by nebola podpísaná dohoda, je pôvodný služobný úrad postavený do nevýhodnej pozície. Takisto nie je z tohto ustanovenia ani zrejmé, akým spôsobom- dokumentom by k preloženiu došlo. 	O 	ČA 	Ide o spružnenie obsadzovania štátnozamestnaneckých miest v jednotlivých služobných úradoch; záujem štátneho zamestnanca o trvalé preloženie má byť tiež zohľadnený pri trvalej zmene štátnozamestnaneckého pomeru. 

Ide o záujem štátneho zamestnanca a služobného úradu, do ktorého má štátny zamestnanec záujem odísť. 

Nepredpokladá sa, že pôjde o typickú situáciu, ktorá sa bude každodenne v praxi služobných úradov opakovať. Dôvodová správa uvádza, čo je účelom tohto návrhu. Zámerom je zabezpečiť štátnemu zamestnancovi možnosť plynulého prechodu do iného služobného úradu aj v prípade, ak jeho súčasný služobný úrad s preložením nesúhlasí. V prípade nesúhlasu služobného úradu nezostáva štátnemu zamestnancovi iná možnosť, než dať v pôvodnom služobnom úrade výpoveď a následne sa uchádzať (na základe výberu, výberového konania) o štátnu službu v inom služobnom úrade. 

K preloženiu dôjde dodatkom k služobnej zmluve, v ktorom sa uvedie, podľa ktorého ustanovenia zákona, je štátny zamestnanec trvale prekladaný do iného služobného úradu. Prípadné overenie existencie záujmu je vecou vzájomnej komunikácie zainteresovaných strán. 
 	
MK SR 	K bodu 45. 
Navrhujeme v novom navrhnutom § 53 ods. 2 v prvej vete za slová „§ 37 ods. 3 písm.“ doplniť písmeno „a),“ nakoľko v odkaze k § 47 ods. 1 c) je upravená aj situácia, kedy bol vedúci zamestnanec odvolaný z dôvodu, že nevykazuje dlhšie ako šesť po sebe nasledujúcich mesiacov požadované výsledky pri vykonávaní štátnej služby. 	O 	N 	V § 53 sa upravujú podmienky vzniku nároku štátneho zamestnanca na odstupné v niektorých prípadoch. Skutočnosť, že v § 47 ods. 1 písm. c) sa upravuje výpovedný dôvod aj pre štátneho zamestnanca, ktorý bol odvolaný z funkcie podľa § 37 ods. 3 písm. a), neznamená, že rovnaký odkaz musí byť aj v § 53 ods. 2. 
Nárok na odstupné sa v prípade štátneho zamestnanca odvolaného z riadiacej pozície podľa § 37 ods. 3 písm. a) vypúšťa z dôvodu aplikačných problémov. 
 	
MK SR 	K bodu 45. 
V § 53 ods. 3 prvej vete navrhujeme za slová „Štátnemu zamestnancovi“ doplniť slová „v stálej štátnej službe“, nakoľko po odvolaní vedúceho zamestnanca v dočasnej štátnej službe (vymenovaný podľa § 17 ods. 4 písm. b), napr. zamestnanca sprostredkovateľského orgánu na určité programové obdobie), ak skončí jeho štátnozamestnanecký pomer ako vedúceho štátneho zamestnanca, má nárok na odstupné, ale ak skončí štátnozamestnanecký pomer jemu podriadeného štátneho zamestnanca, ktorý taktiež plní dočasne úlohy štátnej služby v sprostredkovateľskom orgáne, ale nie je vo vedúcej funkcii, nárok na odstupné nemá. Z tohto dôvodu navrhujeme upraviť odstupné pre týchto štátnych zamestnancov tak, aby sa u nich neuplatňovali ustanovenia zákona o štátnej službe rôzne. 	O 	N 	Nárok na odstupné sa priznáva aj štátnemu zamestnancovi v dočasnej štátnej službe v nadväznosti na „dôvod“ skončenia štátnozamestnaneckého pomeru. 	
MK SR 	K bodu 48. 
V súvislosti s úpravou zbavenia povinnosti zachovávať mlčanlivosť štátneho zamestnanca, upozorňujeme, že tento návrh nerieši možnosť zbaviť povinnosti zachovávať mlčanlivosť vedúceho služobného úradu. Z tohto dôvodu navrhujme doplniť do tohto ustanovenia aj možnosť zbaviť povinnosti zachovávať mlčanlivosť vedúceho služobného úradu.  	O 	N 	Treba vychádzať z úpravy podľa § 12 ods. 3 zákona – funkciu „vedúceho voči vedúcemu“ plní minister. 	
MK SR 	K bodu 52. 
Navrhujeme doplniť za slová „§ 63 ods. 3“ slová „druhej vete“ z dôvodu jednoznačnosti.  	O 	N 	Podľa predloženého (článok I, 52. bod) sa v § 63 ods. 3 sa za slovo „považujú“ vkladá slovo „najmä“. Slovo najmä sa v predmetnom ustanovení zákona nachádza iba jeden krát. 	
MK SR 	Všeobecne k materiálu 
V súvislosti s kolektívnymi zmluvami vyššieho stupňa uzatvorenými na rok 2011 a možnosťou jednotlivých služobných úradov určiť služobný čas štátnych zamestnancov, v dôsledku čoho si každý služobný úrad upravil služobný čas inak, vznikla v rámci verejnej správy situácia, kedy sú napr. štátni zamestnanci v jednom služobnom úrade zvýhodnení a v druhom poškodení. Z tohto dôvodu navrhujeme, aby boli niektoré podmienky vykonávania štátnej služby určené rovnako pre všetky služobné úrady (napr. určenie dĺžky služobného času, výška odstupného, odchodného) a v § 119 ods. 3 vypustené písm. a) a b). Podobne navrhujeme upraviť aj ustanovenie § 13b zákona č. 552/2003 Z. z. o výkone práce vo verejnom záujme. 	O 	N 	Pripomienka je nad rámec predloženého návrhu. 	
MK SR 	 
V zákone o štátnej službe je výpovedná doba stanovená na dva mesiace rovnako pre štátneho zamestnanca ako aj pre služobný úrad. Pre zamestnancov, ktorí vykonávajú práce vo verejnom záujme (ďalej len „zamestnanec vo verejnej službe“) sa taktiež zavádza výpovedná doba dva mesiace. Pri zamestnancoch, na ktorých pracovnoprávne vzťahy sa vzťahuje ZP, je v novom návrhu ZP dĺžka trvania výpovednej doby rôzna a je závislá od dĺžky trvania pracovného pomeru u zamestnávateľa ku dňu doručenia výpovede. V prípade, ak by bola prijatá takáto úprava výpovednej doby v ZP, dochádzalo by v rámci jedného rezortu k situácii, kedy štátny zamestnanec a zamestnanec vo verejnej službe by mali kratšiu výpovednú dobu, ako zamestnanec podľa ZP, a teda k určitej forme diskriminácie pri skončení pracovného pomeru v rámci verejnej správy. Napr., ak by došlo k skončeniu pracovných pomerov a štátnozamestnaneckých pomerov z dôvodu organizačnej zmeny v rámci ministerstva a aj v jemu podriadenej organizácii, mohla by nastať situácia, kedy štátnemu zamestnancovi, ktorý odpracoval na ministerstve 20 rokov, bude plynúť výpovedná doba v trvaní dva mesiace a zamestnancovi napr. v Slovenskom národnom divadle, ktorý taktiež odpracoval 20 rokov, bude plynúť minimálne päťmesačná výpovedná doba. Okrem toho môže takáto úprava spôsobovať problémy pri vynakladaní finančných prostriedkov verejnej správy, keď vo vyššie uvedenom príklade bude Slovenské národné divadlo v prípade organizačnej zmeny vynakladať finančné prostriedky na mzdy dlhšie ako ministerstvo. Takáto situácia by mohla mať negatívny vplyv na objem finančných prostriedkov organizácie najmä v čase, keď by malo dochádzať k úspore verejných prostriedkov. Na druhej strane takýto právny stav oslabuje postavenie štátneho zamestnanca vo vzťahu k zamestnancom podľa ZP a máme za to, že štátna služba stráca svoje opodstatnenie. 	Z 	N 	Súčasťou predmetného návrhu zákona (článok V, 2. bod) je aj úprava pôsobnosti zákona č. 552/2003 Z. z. o výkone práce vo verejnom záujme na zamestnancov, ktorí vykonávajú remeselné, manuálne alebo manipulačné pracovné činnosti s prevahou fyzickej práce. 

Na SND sa vzťahuje zákon č. 552/2003 Z. z. SND je zamestnávateľom podľa § 1 ods. 2 písm. b) uvedeného zákona. 
To znamená, že zamestnanci SND sú zamestnancami pri výkone práce vo verejnom záujme podľa zákona č. 552/2003 Z. z. 

Na rozporovom konaní dňa 7.4.2011 MK SR od pripomienky ustúpilo. 	
MK SR 	K bodu 45. 
V návrhu zákona o štátnej službe sa odstupné štátnemu zamestnancovi poskytuje v prípade, ak jeho štátnozamestnanecký pomer trval najmenej rok. V návrhu ZP sa poskytnutie odstupného neviaže na konkrétnu dobu trvania pracovného pomeru, preto v niektorých prípadoch budú mať štátni zamestnanci horšie postavenie ako zamestnanci podľa ZP, napriek tomu, že plnia úlohy pre štát. 
Z uvedených dôvodov zásadne trváme na tom, aby bol inštitúty odstupného upravený tak, aby nedochádzalo v rámci pracovnoprávnych vzťahov k oslabovaniu postavenia niektorých skupín zamestnancov. 
 	Z 	N 	Vzťahy v štátnej služby nie sú pracovnoprávnymi vzťahmi ale štátnozamestnaneckými vzťahmi. 

Novelizácie oboch predpisov (Zákonník práce, zákon o štátnej službe) obsahujú návrh vylúčenia súbehu výpovednej doby a odstupného. 
Podmienkou vzniku nároku na odstupné je skončenie vzťahu dohodou, a to aj v prípade, ak vzťah (v tomto prípade štátnozamestnanecký pomer) trval menej ako jeden rok. 

Návrh je súčasťou opatrení predkladaných za účelom stabilizácie verejných financií v súlade s programových vyhlásením vlády na roky 2010-2014. 

Na rozporovom konaní dňa 7.4.2011 MK SR od pripomienky ustúpilo. 	
MH SR 	KČl. I - § 17 ods. 3 písm. b)  
Odporúčam ponechať doteraz platné znenie. 

Podľa navrhovaného znenia zákona, miesto na ktorom je zamestnanec v dočasnej štátnej službe musí byť obsadené iba cez výberové konanie alebo výber. Nebolo by možné ho obsadiť zamestnancom v stálej štátnej službe. 
Napríklad: ak sa zruší miesto zamestnanca v stálej štátnej službe, nemôžeme mu ponúknuť miesto obsadené zamestnancom v dočasnej štátnej službe a trvale ho preložiť alebo trvale preložiť na toto miesto štátneho zamestnanca z iného služobného úradu i napriek tomu, že by išlo o zamestnanca, ktorý je už zapracovaný a je vhodnejším kandidátom. Navrhovaným znením zákona sa zníži stabilita štátnozamestnaneckého pomeru štátneho zamestnanca v stálej štátnej službe, ktorého by bolo potrebné z dôvodu zrušenia miesta prepustiť, vyplatiť mu nároky súvisiace so skončením štátnozamestnaneckého pomeru (zvýšené finančné zaťaženie). V dôsledku povinnosti realizovať výberové konanie alebo výber sa zvýši administratívne zaťaženie služobného úradu. 
 	O 	N 	Úprava sa navrhuje z dôvodu posilnenia právnej istoty štátneho zamestnanca prijatého do dočasnej štátnej služby podľa § 17 ods. 3 písm. b). Trvanie dočasnej štátnej služby v tomto prípade nemôže presiahnuť dobu 6 mesiacov, z čoho 3 mesiace predstavuje skúšobná doba. 
Rozhodovať o tom, kedy a ktoré štátnozamestnanecké miesto zrušiť, je v kompetencii služobného úradu. 
 	
MH SR 	K Čl. I - § 17 ods. 4 písm. c)  
Odporúčam na koniec textu doplniť: “alebo do obsadenia miesta trvalým preložením iného vedúceho štátneho zamestnanca.". 

Navrhované znenie umožní na miesto vedúceho štátneho zamestnanca, ktoré je obsadené zamestnancom v dočasnej štátnej službe trvale preložiť iného vedúceho štátneho zamestnanca bez výberového konania. 

 	O 	N 	Návrh nemožno prijať v nadväznosti na neprijatie pripomienky k § 17 ods. 3 písm. b). Dôvody sú rovnaké. 	
MH SR 	K Čl. I - § 35a 
Úvodnú vetu odporúčam preformulovať napríklad takto: „Dočasná štátna služba sa mení na stálu štátnu službu, v tom istom služobnom úrade, ak ide o štátneho zamestnanca,“ 

Za určených podmienok by mal byť prechod z dočasnej štátnej služby do stálej štátnej služby obligatórny a nie fakultatívny. Navrhované znenie vytváralo priestor na diskriminačné postupy pri aplikácii. Súčasne navrhujem, aby sa zmena uplatňovala nie iba na tom istom štátnozamestnaneckom mieste, ale v rámci služobného úradu. Príklad: štátny zamestnanec v dočasnej štátnej službe prijatý na zastupovanie počas dlhodobej dočasnej pracovnej neschopnosti v odbore štátnej služby 1.04 – Legislatíva by po úspešnom výbere na iné voľné štátnozamestnanecké miesto v rovnakom odbore štátnej služby 1.04- Legislatíva mal zmenený druh štátnej služby na stálu štátnu službu bez skončenia štátnozamestnaneckého pomeru. 

 	O 	N 	Podľa § 31 ods. 2 a 3 k zmene štátnozamestnaneckého pomeru môže dôjsť dohodou medzi štátnym zamestnancom a služobným úradom vo forme písomného dodatku k služobnej zmluve alebo jednostranne služobným úradom, ak to ustanovuje zákon. 	
MH SR 	K § 48 ods. 1-nad rámec návrhu 
Odporúčam výpovednú dobu upraviť rovnako ako je upravená v Zákonníku práce. 
Dôvod: 
Zamestnanci štátnej služby majú nepriaznivejšie podmienky skončenia štátnozamestnaneckého pomeru ako zamestnanci, ktorých pracovný pomer sa riadi Zákonníkom práce. Takáto právna úprava je v rozpore s filozofiou štátnej služby ako takej. 
 	O 	N 	Pripomienka je nad rámec navrhovanej úpravy. 	
MH SR 	K Čl. I - § 53 
Navrhujem doplniť odsek 6, ktorý znie: "(6) Do času trvania štátnozamestnaneckého pomeru na účely vyplatenia odstupného sa započíta aj čas trvania predchádzajúcich štátnozamestnaneckých pomerov, ktoré na seba bezprostredne nadväzujú bez ohľadu na druh štátnej služby.“. 

Zrovnoprávnenie s ostatnými zamestnancami, ktorých pracovný pomer sa riadi Zákonníkom práce. 
 	O 	A 	 	
MH SR 	K Čl. V - § 13ab 
Odporúčam výpovednú dobu upraviť rovnako ako v je upravená v Zákonníku práce. 

Zamestnanci, vykonávajúci práce vo verejnom záujme podľa zákona č. 552/2003 Z. z. o výkone práce vo verejnom záujme v znení neskorších predpisov majú nepriaznivejšie podmienky ako zamestnanci, ktorých pracovný pomer sa riadi Zákonníkom práce. Takáto právna úprava je v rozpore s filozofiou uvedeného zákona. 

 	O 	N 	Predložená pripomienka je v zásadnom rozpore so základným zámerom návrhu zákona, ktorým je stabilizácia verejných financií. 	
MDVaRR SR 	 
1.V čl. I odporúčam body 25 a 30 vypustiť a ponechať doterajšiu právnu úpravu, ktorá za zmenu štátnozamestnaneckého pomeru považuje len zmenu najnáročnejšej činnosti uvedenej v služobnej zmluve, na základe ktorej má štátny zamestnanec stanovený funkčný plat. Dielčie činnosti, ktoré sa odvíjajú od najnáročnejšej činnosti, sa menia pomerne často, napríklad v súvislosti so zmenou právnych predpisov upravujúcich príslušnú oblasť, so zmenou organizačného poriadku, a časté prekladanie štátneho zamestnanca by tak zvýšilo administratívnu náročnosť (vždy nový dodatok k služobnej zmluve a funkčný plat). Tiež by vznikol priestor na nesúhlas štátneho zamestnanca s trvalým preložením s následnými nárokmi zo skončenia štátnozamestnaneckého pomeru (odstupné). 	O 	N 	Navrhovaná úprava sa týka zvýšenia právnej istoty štátneho zamestnanca. Súčasťou služobnej zmluvy je stručná charakteristika najnáročnejších činností. Neoddeliteľnú prílohu zmluvy tvorí opis, v ktorom sa bližšie charakterizujú najnáročnejšie činnosti a ďalšie činnosti vykonávané na štátnozamestnaneckom mieste. 
Zmena charakteristiky najnáročnejších činností v opise je v širšom zmysle aj zmenou najnáročnejších činností uvedených v služobnej zmluve (mení sa ich charakteristika – skutočný obsah, bližšie špecifikovaný v opise). 
Štátnemu zamestnancovi nemožno takýmto spôsobom jednostranne, bez jeho súhlasu, opakovane meniť opis, meniť charakteristiku najnáročnejších činnosti, meniť a pridávať do opisu aj ďalšie činnosti. 
 	
MDVaRR SR 	 
2.V čl. I odporúčam v bodoch 39 a 40 zosúladiť formuláciu výpovedných dôvodov, a to v § 47 písm. d) doplniť slová „pretože služobný úrad takéto miesto nemá, a“, alebo v § 47 písm. c) a f) vypustiť slová „pretože služobný úrad takéto miesto nemá, a“. 	O 	N 	V prípade bezdôvodného odvolania štátneho zamestnanca z funkcie vedúceho zamestnanca musí byť splnená ponuková povinnosť ako hmotnoprávna podmienka výpovede zo strany služobného úradu. 	
MDVaRR SR 	 
3.V čl. I v bodu 41 odporúčam vo vzťahu k ustanoveným predpokladom iného vhodného štátnozamestnaneckého miesta zvážiť použitie slovného spojenia „so zreteľom na doterajšie ním vykonávané činnosti“, ktoré poskytuje priestor pre jeho subjektívne vysvetľovanie. 	O 	N 	Obdobná terminológia je použitá aj v § 33 ods. 2 zákona a bola prevzatá zo zákona č. 312/2001 Z. z. 	
MDVaRR SR 	 
4.V čl. I bod 45 odporúčam do znenia § 53 ods. 1 za slová „v stálej štátnej službe“ doplniť slová „a v dočasnej štátnej službe podľa § 17 ods. 3 písm. c),“ a to z dôvodu, že aj zamestnanci prijatí na štátnozamestnanecké miesto odborníkov, ktorí sú dočasne potrební na plnenie úloh štátnej služby (dočasná služba môže trvať aj niekoľko rokov napr. počas programovacieho obdobia rokov 2007-2013), by mali mať nárok na vyplatenie odstupného v prípade, ak sa počas tohto obdobia zruší ich štátnozamestnanecké miesto alebo stratia spôsobilosť na výkon štátnej služby. Takýto nárok im prislúchal aj podľa zákona č. 312/2001 Z. z. o štátnej službe a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov. 	O 	N 	Prijatie návrhu predstavuje možný negatívny dopad na verejné financie. Predkladateľ pripomienky odhad takéhoto dopadu nepredložil. 	
MDVaRR SR 	 
5.V čl. I bod 45 odporúčam upraviť znenie § 53 ods. 3 tak, aby bola aj v tomto prípade ustanovená diferenciácia výšky odstupného podľa dĺžky trvania štátnozamestnaneckého pomeru, príp. podľa dĺžky vykonávania funkcie vedúceho štátneho zamestnanca (s kompenzačným zvýšením odstupného za odvolanie bez uvedenia dôvodu o 1 funkčný plat). Je rozdiel, či ide o odvolanie vedúceho štátneho zamestnanca, ktorý vykonával funkciu mesiac, a tým, ktorý funkciu vykonával roky. 	O 	N 	Prijatie návrhu predstavuje možný negatívny dopad na verejné financie. Predkladateľ pripomienky odhad takéhoto dopadu nepredložil. 	
MDVaRR SR 	 
6.V čl. I bod 45 odporúčam doplniť § 53 o ustanovenie, na základe ktorého by štátnemu zamestnancovi odvolanému z verejnej funkcie a z funkcie štatutárneho orgánu z dôvodu obvinenia zo spáchania úmyselného trestného činu nepatrilo odstupné, príp. aby mu nárok na odstupné vznikol až nadobudnutím právoplatnosti oslobodzujúceho rozsudku vydaného v trestnom konaní. 	O 	N 	Nie je nám známy osobitný predpis, ktorý by upravoval obvinenie zo spáchania trestného ako dôvod na odvolanie z funkcie. 	
MDVaRR SR 	 
7.V čl. I bod 50 odporúčam navrhované znenie § 61 rozšíriť o zrušenie zákazu poberať odmenu v prípade vyslania štátneho zamestnanca do riadiacich, kontrolných alebo dozorných orgánov právnických osôb vládou alebo služobným úradom. Štátny zamestnanec, ktorý je do riadiaceho, kontrolného alebo dozorného orgánu právnickej osoby vyslaný vládou alebo služobným úradom, prípadne je jeho členom s predchádzajúcim písomným súhlasom služobného úradu, vykonáva činnosti nad rámec služobných povinností a služobného času, a to nielen voči služobnému úradu, ale aj voči orgánom právnickej osoby na základe zmluvy o výkone funkcie člena, uzatvorenej podľa Obchodného zákonníka. Podľa čl. 36 písm. a) Ústavy Slovenskej republiky má právo na odmenu za vykonanú prácu spojenú s danou funkciou. V súčasnosti platné ustanovenie § 61 ods. 7 zákona napĺňa znaky porušenia zásady rovnakého zaobchádzania podľa zákona č. 365/2004 Z. z. o rovnakom zaobchádzaní v niektorých oblastiach a o ochrane pred diskrimináciou a o zmene a doplnení niektorých zákonov (antidiskriminačný zákon) v znení neskorších predpisov, a to formou priamej diskriminácie štátnych zamestnancov vo vzťahu k § 48 ods. 6 zákona č. 73/1998 Z. z. o štátnej službe príslušníkov Policajného zboru, Slovenskej informačnej služby, Zboru väzenskej a justičnej stráže a Železničnej polície v znení neskorších predpisov. 	O 	N 	Pripomienka je nad rámec navrhovanej úpravy. 

Predkladateľ pripomienky zrejme vzal do úvahy skutočnosť, že zmena navrhovaná v § 61 ods. 2 písm. c) má vplyv aj na existujúcu právnu úpravu podľa § 61 ods. 6 ... 

Medzi vyslaním štátneho zamestnanca do orgánu právnickej osoby vládou alebo služobným úradom by mala existovať priama súvislosť vo vzťahu k plneniu úloh štátnej správy alebo vo vzťahu k vykonávaniu štátnych záležitostí. Inak povedané, toto vyslanie by malo vyplývať z kompetencie služobného úradu upravenej osobitným predpisom. 
Ak za takýchto podmienok štátny zamestnanec vyslaný, môže byť jeho činnosť posudzovaná ako vykonávanie štátnej služby – štátny zamestnanec môže byť vyslaný na služobnú cestu, a to aj v služobnom čase (§ 61 ods. 5 zákona o štátnej službe v znení zákona č. 505/2010 Z. z.). 
Ak štátny zamestnanec činnosťou v orgáne právnickej osoby plní úlohy, ktoré pre služobný úrad vyplývajú z osobitného predpisu, mal by byť odmeňovaný podľa zákona o štátnej službe, a to bez ohľadu na to, či plní úlohy v orgáne právnickej osoby v služobnom čase alebo nad rámec služobného času. 

Vo vzťahu k „súhlasu služobného úradu“ s členstvom v orgáne právnickej osoby nemožno návrh prijať – dôsledkom by bolo umožnenie nielen vysloviť štátnemu zamestnancovi súhlas byť členom orgánu právnickej osoby vykonávajúcej podnikateľskú činnosť (napr. konateľ s.r.o.), návrh by umožnil štátnemu zamestnancovi aj poberať odmenu za túto činnosť. 
 	
MDVaRR SR 	 
8.V čl. I nad rámec navrhovanej novely žiadam v § 85 doplniť odsek 2 o nové písmeno c), ktoré znie: 
„c) čas vykonávania štátnej služby podľa osobitných predpisov, 59a) ak štátny zamestnanec vykonával činnosti, ktoré sú totožné alebo obdobné s činnosťami podľa aktuálneho opisu činností štátnozamestnaneckého miesta.“ 
Poznámka pod čiarou k odkazu 59a) znie: 
„Napríklad zákon č. 346/2005 Z. z. o štátnej službe profesionálnych vojakov ozbrojených síl Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov, zákon č. 73/1998 o štátnej službe príslušníkov Policajného zboru, Slovenskej informačnej služby, Zboru väzenskej a justičnej stráže Slovenskej republiky a Železničnej polície v znení neskorších predpisov, zákon č. 200/1998 Z. z. o štátnej službe colníkov v znení neskorších predpisov, zákon č. 315/2001 o Hasičskom a záchrannom zbore v znení neskorších predpisov.“ 
Túto pripomienku považujem za zásadnú. 
Odôvodnenie: 
Doplnením navrhovaného ustanovenia by sa odstránila diskriminácia štátnych zamestnancov, ktorí nastúpili do štátnej služby podľa zákona č. 312/2001 Z. z. o štátnej službe v znení neskorších predpisov až po 1.1. 2004. Napriek tomu, že predchádzajúcu odbornú prax vykonávali ako zamestnanci v štátnej službe (podľa vyššie uvedených zákonov), tak v štátnej službe, do ktorej boli prijatí po 1.1. 2004 im uvedená odborná prax nebola uznaná ako služobná prax. Na rozdiel od štátnych zamestnancov, ktorí ku 1.1. 2004 už vykonávali štátnu službu podľa vtedy platného zákona č. 312/2001 Z. z. o štátnej službe v znení neskorších predpisov, ktorým však na účely služobnej praxe bola započítaná aj odborná prax, ktorú vykonávali v štátnej službe podľa rovnakých vyššie uvedených zákonov ako v súčasnosti diskriminovaní štátni zamestnanci prijatí do štátnej služby po 1.1. 2004. Zákon č. 400/2009 Z. z. o štátnej službe a o zmene a doplnení niektorých zákonov túto diskrimináciu iba potvrdil. 
Na podporu toho uvádzam aj stanovisko kancelárie Národnej rady Slovenskej republiky č. 1086/2009, ktoré bolo spracované v rámci pripomienok k návrhu zákona č. 400/2009 Z. z. o štátnej službe a o zmene a doplnení niektorých zákonov(tlač 1109), a z ktorého vyplýva rovnaký záver, ako je uvedený vyššie. 
 	Z 	N 	Pripomienka je nad rámec predloženého návrhu zákona. 

Rozšírenie možnosti započítania predchádzajúcej praxe do služobnej praxe štátneho zamestnanca by malo dopad na štátny rozpočet. 

Z predmetného stanoviska (č. 1086/2009) – spoločná správa výborov Národnej rady SR k predmetnému návrhu zákona (parlamentná tlač č. 1109) nevyplýva záver uvedený v pripomienke. Ustanovenie § 85 ods. 2 písm. a) bolo doplnené použitím terminológie použitej v zákone č. 312/2001 Z. z. Ako sa uvádza v odôvodnení „Úprava textu zohľadňuje aj skutočné vykonávanie štátnej služby podľa doterajšieho zákona o štátnej službe (č. 312/2001 Z. z.) ...“. 
 	
MPRV SR 	k Čl. I §61 ods. 6 
V § 61 ods. 6 za slovami „Garančného fondu investícií,“ žiadame doplniť slová „na štátneho zamestnanca, ktorý vykonáva funkciu v riadiacom alebo dozornom orgáne v pozemkovom spoločenstve, v ktorom je spoluvlastníkom nedeliteľnej spoločnej nehnuteľnosti alebo v poľovníckom združení, ktorého je členom,“. 
Nakoľko pri pozemkových spoločenstvách ide o špecifickú formu vlastníctva a nakladania s vlastným majetkom, ktorý nemožno vykonávať inak ako priamou účasťou v riadiacom orgáne spoločenstva ( napríklad všetci členovia pozemkového spoločenstva sú štátny zamestnanci) a účasť na valnom zhromaždení a členskej schôdzi to nenahradí. Taktiež čl. 29 Ústavy SR zaručuje slobodne sa združovať a zo stanov združení vyplýva právo byť volený do orgánov. 	Z 	N 	Pripomienka je nad rámec navrhovanej úpravy. 

Podľa článku 35 ods. 2 Ústavy SR „zákon môže ustanoviť podmienky a obmedzenia výkonu určitých povolaní alebo činností“. 
Štátny zamestnanec je povinný dodržiavať podmienky a obmedzenia, ktoré mu zákon o štátnej službe ukladá. Nemožno dôvodiť, že v prípade, ak je právo na prácu v štátnej službe podmienené (obmdzené) súhlasom zamestnávateľa (služobného úradu) s členstvom štátneho zamestnanca v riadiacom alebo kontrolnom orgáne právnickej osoby vykonávajúcej podnikateľskú činnosť (pozemkového spoločenstva), znamená to porušenie práva slobodne sa združovať podľa čl. 29 Ústavy. 

Zdôvodnenie pripomienky je postavené na predpoklade, že všetci členovia pozemkového spoločenstva sú štátnymi zamestnancami – iba v takom prípade totiž môže vzniknúť situácia, keď by členom riadiaceho aj kontrolného orgánu bol, resp. musel byť aj štátny zamestnanec. 
Podľa navrhovanej úpravy (doplnenie § 61 ods. 2), v prípade, ak je štátny zamestnanec členom právnickej osoby - pozemkového spoločenstva vykonávajúceho podnikateľskú činnosť, služobný úrad môže s jeho funkciou (členstvom) v dozornom alebo riadiacom orgáne vysloviť súhlas. 
Podľa § 2 ods. 2 zákona Národnej rady č. 181/1995 Z. z. o pozemkových spoločenstvách členom pozemkového spoločenstva sú všetci spoluvlastníci spoločnej nehnuteľnosti. 
Pozemkové spoločenstvo s právnou subjektivitou sa zakladá zmluvou o založení - náležitosti zmluvy upravuje § 12 zákona č. 181/1995 Z. z. 
Písomná zmluva musí podľa zákona obsahovať „orgány spoločenstva, ich oprávnenia a povinnosti“. Orgány spoločenstva sú bližšie upravené v § 17 a nasl. zákona č. 181/1995 Z. z. Podrobnosti o orgánoch spoločenstva, spôsobe ich ustanovenia a činnosti upraví zmluva o založení alebo stanovy (§ 17 ods. 4 uvedeného zákona). 
Je zrejmé, že vlastníci spoločnej nehnuteľnosti majú možnosť určiť v zmluve o založení spoločenstva, prípadne zmenou tejto zmluvy, kto bude v mene spoločenstva konať. 

Poľovnícka organizácia ako aj rybársky zväz sú podľa § 18 ods. 2 písm. d) Občianskeho zákonníka právnickými osobami. Organizáciu týchto právnických osôb, t. j. zriadenie a kompetencie riadiaceho, kontrolného, dozorného, prípadne iného orgánu určujú stanovy. Zo stanov taktiež bude vyplývať, či s členstvom v týchto právnických osobách je spojené aj členstvo v jej riadiacom, kontrolnom alebo dozornom orgáne. 

Existujúca (i navrhovaná) právna úprava umožňuje vysporiadať vzťah štátneho zamestnanca k uvedeným subjektom. 
Každý štátny zamestnanec má právo podať vo veciach vykonávania štátnej služby sťažnosť (§ 65 zákona o štátnej službe), ak sa domnieva, že jeho práva podľa zákona o štátnej službe alebo práva podľa ostatných všeobecne záväzných právnych predpisov boli porušené. 
 	
MPRV SR 	k Čl. V bod 9. 
v článku V. bod 9: odporúčame inovovať poznámku pod čiarou k odkazu 14 – citovať zákon č. 400/2009 Z. z. 	O 	N 	Bezpredmetná pripomienka. Odkaz už bol aktualizovaný zákonom č. 151/2010 Z. z. 	
MPRV SR 	k Čl. I. bod 33 
Navrhujeme reflektovať na pripravovanú novelu Zákonníka práce a odporúčame v § 36 zvážiť možnosť nepretržitého zastupovania vedúcej zamestnankyne, aj po uplynutí šiestich mesiacoch v prípadoch zastupovania počas materskej dovolenky, rodičovskej dovolenky alebo dlhodobej práceneschopnosti. 

Odôvodnenie: V zmysle návrhu zákona bude možné štátneho zamestnanca dočasne preložiť na čas dlhší ako šesť mesiacov do funkcie vedúceho zamestnanca iba na základe výberového konania, t.j. pôjde o tzv. výberové konanie pre štátneho zamestnanca iba na obdobie trvania materskej/rodičovskej dovolenky, čo možno považovať za nadbytočné a neefektívne a najmä nemotivujúce vo vzťahu k štátnemu zamestnancovi, ktorý bude na tomto mieste iba dočasnú dobu. Z uvedeného dôvodu potom dochádza častokrát iba k opakovanému poverovaniu štátnych zamestnancov na zastupovanie vedúceho zamestnanca, ktoré avšak nesmie presiahnuť obdobie 6 mesiacov. Aplikačná prax by aj z týchto dôvodov a s dôrazom na novelu ZP prijala zavedenie inštitútu zastupovania vedúcej zamestnankyne, ktorá je na materskej/rodičovskej dovolenke/dlhodobej PN. 	O 	N 	Pripomienka je nad rámec navrhovanej úpravy. 

Nemožno sa dožadovať „reflexie“ na pripravovanú novelizáciu Zákonníka práce. Predkladateľ pripomienky má zrejme na mysli navrhované znenie § 48 ods. 4 Zákonníka práce. Ide o odlišnú úpravu. 

Trváme na zachovaní modelu, podľa ktorého miesto vedúceho štátneho zamestnanca (i dočasne uvoľnené) možno na čas presahujúci 6 mesiacov obsadiť len preložením iného vedúceho zamestnanca alebo na základe výberového konania. 
Prijatie takéhoto modelu nevylučuje ani Zákonník práce. V praxi naopak zamestnávatelia v súkromnom sektore často uskutočňujú výberové konania aj na pozície uvoľnené dočasne práve z dôvodu čerpania materskej/rodičovskej dovolenky, dokonca bez ohľadu na skutočnosť, či ide o riadiacu pozíciu. 
 	
MPRV SR 	k Čl. I bod 63 
Nakoľko bodom 63 prišlo k vypusteniu § 93 žiadame doplniť do čl. I prechodné ustanovenie, ktorým sa zrušený príplatok podľa § 93 premietne do vyrovnania podľa § 133 zákona č. 400/2009 Z. z. o štátnej službe a o zmene a doplnení niektorých zákonov . 

Odôvodnenie: Účinnosťou zákona č. 400/2009 Z. z. o štátnej službe a o zmene a doplnení niektorých zákonov (ďalej len „nový zákon“) došlo k novému určeniu funkčných platov štátnych zamestnancov. Podľa § 133 nového zákona, ak bol funkčný plat podľa nového zákona nižší, ako funkčný plat priznaný štátnemu zamestnancovi k 31. 10. 2009, patrí o služobné motorové vozidlo [§ 83 ods. 1 písm. g) a § 93]. Štátnym zamestnancom, ktorým bol k 01. 11. 2009 priznaný príplatok za vedenie služobného motorového vozidla a za starostlivosť o služobné motorové vozidlo (ďalej len „príplatok“) bol v zmysle vyššie uvedeného síce zachovaný tarifný plat, avšak na úkor vyrovnania podľa § 133 nového zákona. Z uvedeného vyplýva, že u štátnych zamestnancov, ktorým bol príplatok priznaný dôjde k zníženiu ich funkčných platov na rozdiel od zamestnancov, ktorým takýto príplatok priznaný nebol, čo znamená diskrimináciu týchto zamestnancov napriek skutočnosti, že vedením motorového vozidla preberajú na seba omnoho vyššiu zodpovednosť aj s ohľadom na vznik možných škôd a ich vymáhanie zamestnávateľom v zmysle šiestej časti zákona (náhrada škody) 
Jedná sa tu o tých štátnych zamestnancov,u ktorých poskytnutie príplatku za vedenie služobného motorového vozidla a za starostlivosť o služobné motorové vozidlo k 1.11. 2009 malo vplyv na výšku vyrovnania podľa § 133 zákona. 	Z 	N 	Na základe akceptovania pripomienky MV SR zostáva príplatok za vedenie služobného motorového vozidla a za starostlivosť o služobné motorové vozidlo zachovaný. 	
MO SR 	K článku I - k bodu 45 
Navrhované znenie § 53 žiadame doplniť o odsek 6 v znení: 
„(5) Štátny zamestnanec podľa odseku 1 až 4 je povinný vrátiť odstupné, ak bol po skončení štátnozamestnaneckého pomeru právoplatne odsúdený za trestný čin, ktorý spáchal pri výkone svojich činností štátnozamestnaneckého pomeru.“. 
Odôvodnenie: 
V aplikačnej praxi zákona č. 552/2003 Z. z. o výkone práce vo verejnom záujme v znení neskorších predpisov sa vyskytla situácia, v ktorej Ministerstvo obrany Slovenskej republiky skončilo so zamestnancom pracovný pomer z dôvodu uvedeného v § 63 ods. 1 písm. b) Zákonníka práce a v súlade s § 76 ods. 1 Zákonníka práce mu poskytlo odstupné. Ministerstvo obrany Slovenskej republiky však následne zistilo, že tento zamestnanec pred skončením tohto pracovného pomeru, porušil všeobecne záväzné právne predpisy v takom rozsahu a s takým dopadom, že podalo na tohto svojho bývalého zamestnanca trestné oznámenie. Za toto porušenie právnych predpisov bol bývalý zamestnanec právoplatne odsúdený. Z tohto aspektu považujeme za neodôvodnené, aby mu bolo ponechané odstupné, ktoré mu Ministerstvo obrany Slovenskej republiky vyplatilo pri skončení jeho pracovného pomeru. Sme toho názoru, že v takomto prípade by tento bývalý zamestnanec mal vyplatené odstupné vrátiť. Obdobnú úpravu systémovo predkladáme aj zásadnou pripomienkou k návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 311/2001 Z. z. Zákonník práce v znení neskorších predpisov a ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákony. 

 	Z 	N 	Predmetný návrh nemožno upraviť ani v zákone č. 552/2003 Z. z a ani v zákone č. 400/2009 Z. z.. V oboch zákonoch sa vychádza z rovnakej filozofie odstupného (táto vychádza aj z medzinárodnej právnej úpravy, ktorá má prednosť pred zákonmi SR; Dohovor Medzinárodnej organizácie práce o skončení zamestnania z podnetu zamestnávateľa č. 158 z roku 1982). 

V prípade, ak nárok na odstupné vznikol v súlade so zákonom (napr. v spojitosti so skončením zamestnania z organizačných dôvodov), následne vzniknutá (a potvrdená) trestnoprávna zodpovednosť zamestnanca nemôže mať vplyv na nárok na odstupné. 
Navyše, otázka vrátenia nároku na odstupné (ak o nej uvažujeme teoreticky) môže byť v čase skončenia (dokonca i v čase začatia) trestného konania bezpredmetná z dôvodu premlčania. 

Podľa článku 49 Ústavy SR len zákon ustanoví, ktoré konanie je trestným činom a aký trest, prípadne iné ujmy na právach alebo majetku možno uložiť za jeho spáchanie. Základy trestnej zodpovednosti, druhy trestov, druhy ochranných opatrení, ich ukladanie a skutkové podstaty trestných činov upravuje Trestný zákon. 

Na rozporovom konaní 5.4.2011 MPSVR SR akceptovalo pripomienku. 	
MO SR 	Za čl. VI žiadame vložiť nový čl. VII v tomto znení 
„Čl. VII 

Zákon č. 346/2005 Z. z. o štátnej službe profesionálnych vojakov ozbrojených síl Slovenskej republiky a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení zákona č. 253/2007 Z. z., zákona č. 330/2007 Z. z., zákona č. 348/2007 Z. z., zákona č. 144/2008 Z. z., zákona č. 452/2008 Z. z., zákona č. 59/2009 Z. z., zákona č. 483/2009 Z. z., zákona č. 151/2010 Z. z., zákona č. 543/2010 Z. z., zákona č. 48/2011 Z. z. a zákona č. ..../2011 Z. z. sa dopĺňa takto: 

V § 150 sa za odsek 5 vkladá nový odsek 6, ktorý znie: 
„(6) Ak dôjde v priebehu kalendárneho roka k zmene hodnostného platu profesionálneho vojaka vo vojenskej hodnosti kapitán v prvom platovom stupni, na obdobie od nadobudnutia účinnosti zmeneného hodnostného platu profesionálneho vojaka vo vojenskej hodnosti kapitán v prvom platovom stupni do konca príslušného kalendárneho roka sa určí nový platový koeficient príslušného štátu. Pri výpočte platového koeficientu podľa prvej vety sa použije rovnaké finančné ohodnotenie úradníka Európskej komisie v Bruseli podľa odseku 1 písm. a), rovnaký pomer podľa odseku 1 písm. b) a rovnaký koeficient regulácie podľa odseku 1 písm. c) ako pri výpočte platového koeficientu na príslušný kalendárny rok. Na platový koeficient podľa prvej vety sa rovnako vzťahujú odseky 3 a 5.“ 
Odôvodnenie: 
Z dôvodu, že „valorizácia“ platových taríf nemôže mať vplyv na výšku zahraničného platu je nevyhnutné doplniť ustanovenie § 150 o nový odsek 6. Zmena v tomto ustanovení je potrebná v prípade, keď budú ustanovené zvýšené (alebo znížené) hodnostné platy profesionálnych vojakov v priebehu kalendárneho roka. 

 	Z 	A 	 	
MO SR 	K článku I - k bodu 24 
Za bod 24 odporúčame vložiť nový bod 25, ktorým sa odstránia neodôvodnené rozdiely v úrovni a spôsobe odmeňovania štátnych zamestnancov odmeňovaných podľa zákona č. 400/2009 Z. z. so štátnymi zamestnancami Kancelárie Národnej rady Slovenskej republiky, Kancelárie prezidenta Slovenskej republiky, Kancelárie ústavného súdu Slovenskej republiky, Kancelárie verejného ochrancu práv, Najvyššieho kontrolného úradu Slovenskej republiky a Úradu vlády Slovenskej republiky. 

 	O 	N 	Pripomienka je nad rámec predloženého návrhu zákona. 	
MO SR 	K článku I - k bodu 29 
V § 32 ods. 1 sa navrhuje nové znenie písmen e) a f), čím dochádza k vypusteniu doteraz platného znenia písmena f), a to zmena štátnozamestnaneckého pomeru skončením zastupovania vedúceho zamestnanca – odporúčame zvážiť ponechanie tohto ustanovenia. 

 	O 	N 	V zmysle predloženého návrhu „skočenie zastupovania vedúceho zamestnanca“ nebude v zákone upravené ako samostatná zmena štátnozamestnaneckého pomeru. 
Existujúca úprava podľa platného § 32 ods. 1 písm. f) je nadbytočná. 
K skončeniu zastupovania môže dôjsť v zásade tromi spôsobmi – dohodou, jednostranne alebo v dôsledku uplynutia času. 
Analogicky, zákon neupravuje ani skončenie dočasného preloženia ako samostatnú zmenu štátnozamestnaneckého pomeru. 
 	
MO SR 	K článku I - nad rámec návrhu 
Za bod 38 odporúčame vložiť nový bod 39 v znení: 
„V § 45 ods. 4 sa slová „ na návrh vedúceho zamestnanca, o ktorom to ustanovuje služobný predpis“ nahrádzajú slovami „na návrh priamo nadriadeného vedúceho zamestnanca“. 
Odôvodnenie: Platné znenie § 45 ods. 4 zákona č. 400/2009 Z. z. predpokladá, že služobný úrad upraví služobným predpisom, na návrh ktorého vedúceho štátneho zamestnanca sa vyšle štátny zamestnanec na služobnú cestu alebo zahraničnú služobnú cestu. Z hľadiska aplikačnej praxe takýto postup považujeme za neúčelný. Považujeme za dostatočné, ak bude možné v internom normatívnom akte upraviť podmienky a podrobnosti o vyslaní štátneho zamestnanca na služobnú cestu alebo zahraničnú služobnú cestu. 
 	O 	N 	Pripomienka je nad rámec navrhovanej úpravy. 

Navrhovaná úprava nie je nevyhnutná. Prax služobných úradov pri vysielaní (navrhovaní, schvaľovaní) štátnych zamestnancov na služobné cesty a zahraničné služobné cesty je rôzna. 
Navyše, ako vyplýva z textu pripomienky, jej predkladateľ naďalej predpokladá, že upraví „podmienky a podrobnosti o vyslaní štátneho zamestnanca na služobnú cestu“ v internom normatívnom akte. 
 	
MO SR 	K článku V - k bodu 2 
V navrhovanom znení § 1 ods. 5 odporúčame slová „§ 3 ods. 1 písm. a), b), d) až g), ods. 2 až 5“ nahradiť slovami „§ 3 ods. 1 písm. b), e) až g), ods. 3 až 5“. 
Odôvodnenie: Zamestnanec, ktorý vykonáva remeselné, manuálne alebo manipulačné pracovné činnosti musí mať tiež spôsobilosť na právne úkony a zdravotnú spôsobilosť na prácu, ktorú má vykonávať a taktiež musí spĺňať predpoklady uvedené v odseku 5 písm. a), c) a d) po celý čas trvania zamestnania. 
Súčasne za bod 2 odporúčame vložiť nový bod 3 v znení: 
„3. V § 3 ods. 2 na konci sa bodka nahrádza čiarkou a pripájajú sa slová „ak tento zákon v § 1 ods. 5 neustanovuje inak“. 
Odôvodnenie: Doplnením § 3 ods. 2 precizujeme jeho znenie vzhľadom na zmenu § 1 ods. 5. 

 	O 	ČA 	 	
MO SR 	K predkladacej správe 
V prvom odseku odporúčame slová „č. 805 zo 17. novembra 2011“ nahradiť slovami„č. 805 zo 17. novembra 2010“. 

 	O 	A 	 	
MO SR 	K dôvodovej správe – Všeobecná časť  
V prvom odseku odporúčame slová „č. 805 zo 17. novembra 2011“ nahradiť slovami„č. 805 zo 17. novembra 2010“. 

 	O 	A 	 	
MO SR 	K čl. I - nad rámec návrhu 
V nadväznosti na bod 39 návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 311/2001 Z. z. Zákonník práce v znení neskorších predpisov a ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákony odporúčame aj v zákone č. 400/2009 Z. z. dĺžku výpovednej doby upraviť tak, aby aj u štátneho zamestnanca bola odstupňovaná v závislosti od doby trvania štátnozamestnaneckého pomeru. 

 	O 	N 	Pripomienka je nad rámec navrhovanej úpravy. 

Existujúcu dĺžku výpovednej doby považujeme za racionálne riešenie. V budúcnosti, v prípade zlepšenia stavu verejných financií, možno v širšom kontexte uvažovať aj o prípadnej modifikácii existujúcej úpravy dĺžky výpovednej doby. 	
MO SR 	K článku I – k bodu 13  
V § 23 ods. 1 písm. b) odporúčame vypustiť slovo „štátnych“. 
Odôvodnenie: Odporúčame, aby sa v rámci vnútorného výberu voľné štátnozamestnanecké miesto mohlo obsadzovať nielen štátnym zamestnancom v príslušnom služobnom úrade, ale aj napríklad zamestnancom pri výkone práce vo verejnom záujme v príslušnom služobnom úrade. 
 	O 	N 	Pripomienka je nad rámec navrhovanej úpravy. 

Nie je opodstatnené, aby bol vnútorný výber otvorený aj pre zamestnancov pri výkone práce vo verejnom záujme. V prípade toho istého služobného úradu by mal v praxi existovať v zásade podstatný rozdiel v druhu činností, ktoré vykonávajú štátni zamestnanci a zamestnanci pri výkone práce vo verejnom záujme. 
Vzhľadom na súvisiace ustanovenia zákona o štátnej službe považujeme návrh za nadbytočný. 
 	
MZV SR 	K čl. I bod 9  
Na konci uvádzacej vety odporúčame vypustiť čiarku a na konci písm. b) doplniť slovo „alebo“. Odôvodnenie: Pripomienka legislatívno-technická. 	O 	A 	 	
MZV SR 	K čl. I § 18 
V písmene g) odporúčame za slovo „služby“ vložiť slová „podľa § 17 ods. 3 písm. c) a § 17 ods. 4 písm. b).“. Odôvodnenie: Navrhovaný text odporúčame doplniť pre potreby aplikačnej praxe. 

 	O 	N 	Navrhovaná úprava je nadbytočná. Vo všetkých predmetných ustanoveniach sa výslovne uvádza spojenie „odborníka, ktorý je dočasne potrebný na plnenie úloh štátnej služby“.  	
MZV SR 	K čl. I bod 20 
Do navrhovaného ustanovenia odporúčame za slová „všeobecne prístupné prostriedky komunikácie“ vložiť slová „(intranet, elektronická pošta zamestnancov a všeobecne prístupná nástenka)“. Odôvodnenie: Vzhľadom na skúsenosť z posledných období odporúčame presnejšie definovať podmienky a spôsoby zverejnenia. 	O 	N 	Navrhovaná úprava je nadbytočná. Obdobná úprava sa vzťahuje aj na výberové konanie. 
Tiež platí, že úprava výberu sa na služobný úrad, ktorým je Ministerstvo zahraničných vecí SR, nevzťahuje. 	
MZV SR 	K čl. I § 28  
Odporúčame nové znenie odseku 1: „(1) Skúšobná doba plynie odo dňa vzniku štátnozamestnaneckého pomeru založeného služobnou zmluvou a trvá najviac tri mesiace, ak tento zákon neustanovuje inak. V služobnej zmluve možno dohodnúť skrátenie skúšobnej doby.“. Odôvodnenie: Možnosť skrátenie skúšobnej doby umožňuje aj Zákonník práce, preto tieto ustanovenia odporúčame zosúladiť. 	O 	N 	Pripomienka je nad rámec predloženého návrhu zákona. 

Považujeme za potrebné ponechať tzv. povinnú skúšobnú dobu v trvaní troch mesiacov. 
V prípade prijatia navrhovanej úpravy by sa skúšobná doba ako taká (nielen jej trvanie) stala predmetom dohody. 
 	
MZV SR 	K čl. I bod 37 
Navrhovaný novelizačný bod odporúčame vypustiť. Odôvodnenie: Navrhované znenie odseku 2 je podľa nášho názoru nadbytočné, nakoľko v odseku 1 tohto paragrafu je uvedené, že zamestnankyni končí zaradenie mimo činnú štátnu službu nástupom na materskú alebo rodičovskú dovolenku. A podľa ods. 2 plat patrí tejto zamestnankyni len počas zaradenia mimo činnú štátnu službu. Tak isto je podľa nás v rozpore skutočnosť, že nárok na materskú dovolenku alebo rodičovskú dovolenku má zamestnankyňa do 3 rokov veku dieťaťa, teda zamestnankyňa do 9. mesiaca po pôrode, prípadne dojčiaca... čo znamená, že by počas zaradenia mimo činnú štátnu službu nemala plat a tým pádom nemá pre ňu význam byť zaradená mimo činnej štátnej služby. Okrem toho upozorňujeme, že na rodičovskú dovolenku má nárok aj otec dieťaťa, teda nielen štátna zamestnankyňa. 	O 	A 	 	
MZV SR 	K čl. I § 58 
V ods. 2 odporúčame nové znenie písmena c): „c) opis činnosti štátnozamestnaneckého miesta.“. Odôvodnenie: Uvedenú zmenu navrhujeme pre jednoduchšiu aplikačnú prax.  	O 	N 	Pripomienka je nad rámec predloženého návrhu zákona. 

Existujúcu úpravu považujeme za vhodnejšie riešenie. Činnosti podľa opisu sa môžu uviesť priamo v potvrdení o skončení štátnej služby – netreba osobitne potvrdzovať opis. 
 	
MZV SR 	K čl. I § 66  
Odporúčame doplniť nový odsek 3 v znení: „(3) Služobný úrad môže na návrh štátneho zamestnanca určiť mu kratší pracovný čas.“. Odôvodnenie: Odporúčame doplniť možnosť práce na skrátený úväzok. 

 	O 	N 	Pripomienka je nad rámec predloženého návrhu zákona. 

Navrhovaná úprava je: 
a) nadbytočná vo vzťahu k existujúcej úprave [§ 27 ods. 2 písm. k)]. 
b) v možnom rozpore s § 164 Zákonníka práce. 
 	
MZV SR 	K čl. I § 66a  
Za § 66 odporúčame vložiť nový § 66a v znení „§ 66a Zdieľané štátnozamestnanecké miesto 
(1) Služobný úrad môže pre štátnych zamestnancov, ktorým bol určený kratší pracovný čas vytvoriť zdieľané štátnozamestnanecké miesto. 
(2) Zdieľané štátnozamestnanecké miesto je štátnozamestnanecké miesto, na ktorom si štátni zamestnanci sami medzi sebou rozvrhnú pracovný čas a pracovnú náplň pripadajúcu na toto štátnozamestnanecké miesto. 
(3) Pred uzatvorením dohody o zaradení štátneho zamestnanca na zdieľané štátnozamestnanecké miesto, služobný úrad písomne oboznámi štátneho zamestnanca s pracovnými podmienkami vzťahujúcimi sa na zdieľané štátnozamestnanecké miesto. 
(4) ..............". 
Odôvodnenie: Odporúčame do zákona č. 400/2009 Z. z. zaviesť obdobné ustanovenie o zdieľanom štátnozamestnaneckom mieste tak, ako sa navrhuje v bode 27 prebiehajúcej novely Zákonníka práce. Uvedené ustanovenie by napr. pomohlo návratu matiek z materskej resp. rodičovskej dovolenky, zamestnávanie pracovníkov akademického sektoru a pod. 

 	O 	N 	Pripomienka je nad rámec predloženého návrhu zákona. 

Považujeme za postačujúcu existujúcu úpravu (napr. možnosť dohodnúť so štátnym zamestnancom kratší služobný čas). 
 	
MZV SR 	K čl. I § 103a  
V nadväznosti na pripomienku k § 66 ods. 3 odporúčame za § 103 vložiť nový § 103a, ktorý by obsahoval úpravu pomerného krátenia platu štátneho zamestnanca pri kratšom pracovnom čase. 	O 	N 	Pripomienka je nad rámec predloženého návrhu zákona. 

Pripomienku nemožno prijať v nadväznosti na spôsob vybavenia (neprijatie) pripomienky k § 66. 
 	
MZV SR 	K čl. I § 83 
V ods. 4 odporúčame upraviť zaokrúhľovanie funkčného platu štátneho zamestnanca vo verejnej funkcii. Odôvodnenie: Uvedené odporúčame z dôvodu, že zákon o štátnej službe nerieši zaokrúhľovanie platu štátneho zamestnanca vo verejnej funkcii.  	O 	N 	Pripomienka je nad rámec predloženého návrhu zákona. 

Navrhovaná zmena nie je nevyhnutne potrebná, pretože výpočet funkčného platu štátneho zamestnanca vo verejnej funkcii – zníženie platu poslanca o 5 % podľa zákona č. 120/1993 Z. z. v znení zákona č. 500/2010 Z. z. sa realizuje iba v roku 2011. S ohľadom na navrhovanú účinnosť tohto zákona by sa podľa návrhu postupovalo už iba 4 mesiace, teda do konca tohto roka. 
 	
MZV SR 	K čl. I § 85  
Odporúčame odstrániť diskrimináciu v započítaní služobnej praxe štátneho zamestnanca, ktorá vznikla pri zmene zákona účinného od 1. 1. 2004, a to zrušením započítavania odbornej a započítateľnej praxe. Štátnym zamestnancom, ktorých štátnozamestnanecký pomer trval nepretržite aj po roku 2004 zostala započítaná odborná prax. Štátni zamestnanci, ktorí boli prijatí do štátnej služby po 1. 1. 2004, nemohli mať započítanú žiadnu prax i napriek tomu, že sú odborníci v danej problematike a predtým pracovali v štátnej inštitúcii, ktorá je v súčasnosti služobným úradom podľa tohto zákona.  	O 	N 	Nemožno akceptovať. Pripomienka je nad rámec predloženého návrhu zákona. 

Treba uviesť, že rozšírenie možnosti započítania predchádzajúcej praxe do služobnej praxe štátneho zamestnanca by malo dopad na štátny rozpočet. 
 	
MZV SR 	K čl. I bod 65 
Do navrhovaného ustanovenia odporúčame doplniť, z akého funkčného platu sa bude maximálna výška odmeny počítať. Súčasne odporúčame gramaticky upresniť nejednoznačnú druhú časť vety za spojkou „a“. Odôvodnenie: Doplnenie odporúčame z dôvodu, že v prípade, ak by sa počas roka menil plat štátnemu zamestnancovi vo verejnej funkcii, nebude v aplikačnej praxi jednoznačné, ktorý funkčný plat bude základňou pre výpočet maximálnej ročnej výšky odmeny.  	O 	A 	 	
MZV SR 	K čl. IV 
Do ustanovenia § 20 ods. 5 odporúčame za slová „pracovného pomeru“ vložiť odkaz na § 223 zákona č. 311/2001 Z. z. v znení neskorších predpisov. Odôvodnenie: Ide o upresnenie, že sa náhrada nekráti len pri uzatváraní dohôd v zmysle legislatívy Slovenskej republiky. Považujeme to za nevyhnutné pre aplikačnú prax. 	O 	N 	Pripomienka je nad rámec návrhu zákona. 

Doplnenie odkazu nie je potrebné. 	
MZV SR 	K čl. I § 7 a nasled.  
Navrhujeme zrušiť odbory štátnej služby. Odôvodnenie: Odbory štátnej služby považujeme za neopodstatnené. 
Túto pripomienku považujeme za zásadnú. 
 	Z 	N 	Pripomienka je nad rámec predloženého návrhu zákona. 

Rozlišovanie odborov štátnej služby na všeobecné a špeciálne odbory štátnej služby (nariadenie vlády SR č. 410/2009 Z. z.) má svoje opodstatnenie. 
Úprava odborov sa okrem iného spája s nariadením vlády SR č. 411/2009 Z. z., ktorým sa ustanovujú štátnozamestnanecké miesta, na ktorých môže štátnu službu vykonávať len občan Slovenskej republiky. 
V nadväznosti na odbory sú upravené ďalšie ustanovenia, napríklad preloženie štátneho zamestnanca, ponuková povinnosť služobného úradu v prípade zrušenia štátnozamestnaneckého miesta. 

Na rozporovom konaní dňa 5.4.2011 MZV SR od pripomienky ustúpilo. 	
MZV SR 	K čl. I bod 22  
V § 27 navrhujeme v ods. 2 vypustiť písmeno h). Odôvodnenie: Navrhujeme vypustiť zo služobnej zmluvy stručnú charakteristiku najnáročnejších činností vykonávaných štátnym zamestnancom z dôvodu, že ide o duplicitu, pretože súčasťou služobnej zmluvy je opis činností štátnozamestnaneckého miesta. Rovnako navrhujeme postupovať aj v pracovnej zmluve pre zamestnanca, ktorý vykonáva práce vo verejnom záujme. 
Túto pripomienku považujeme za zásadnú. 
 	Z 	N 	Pripomienka je nad rámec predloženého návrhu zákona. 

Pripomienku nemožno prijať (spojitosť s pripomienkami Ministerstva zahraničných vecí SR k článku I, 26. bod a 30. bod). 

Na rozporovom konaní dňa 5.4.2011 MZV SR od pripomienky ustúpilo. 	
MZV SR 	K čl. I bod 26  
V § 31 ods. l navrhujeme vypustiť písmeno d). V súlade s navrhovanou zmenou je následne potrebné legislatívne upraviť aj odsek 2. Odôvodnenie: Vypustenie tohto písmena navrhujeme z dôvodu, že vždy ide o zmenu opisu činností štátnozamestnaneckého miesta, či ide o zmenu najnáročnejších činností alebo zmenu činností v rámci príslušnej funkcie. 
Túto pripomienku považujeme za zásadnú. 
 	Z 	N 	Pripomienka je nad rámec predloženého návrhu zákona. 

Stručná charakteristika najnáročnejších činností je podstatnou náležitosťou služobnej zmluvy. V prípade, ak dôjde k zmene uvedenej charakteristiky, spravidla sa mení aj opis činností štátnozamestnaneckého miesta. Inak povedané, k zmene opisu v takomto prípade dochádza v dôsledku zmeny charakteristiky najnáročnejších činností uvedených v služobnej zmluve. 
Podľa zákona (§ 27 ods. 4) v opise sa bližšie určujú najnáročnejšie činnosti uvedené v služobnej zmluve. 
Ak však v praxi dôjde k zmene najnáročnejších činností výslovne uvedených v služobnej zmluve, túto skutočnosť nemožno zachytiť len cez zmenu opisu (pri ponechaní pôvodnej charakteristiky najnáročnejších činností v služobnej zmluve). 

Na rozporovom konaní dňa 5.4.2011 MZV SR od pripomienky ustúpilo. 	
MZV SR 	K čl. I bod 30  
V § 33 ods. 1 navrhujeme, v súvislosti s navrhovanou zmenou v § 31 ods. 1, nové znenie písmena b): „b) v tom istom služobnom úrade, ak sa zmenia činnosti uvedené v opise štátnozamestnaneckého miesta.“. Odôvodnenie: Zmena tohto ustanovenia súvisí so zmenou navrhovanou v zásadnej pripomienke č. 3. 
Túto pripomienku považujeme za zásadnú. 

 	Z 	N 	Pripomienka je nad rámec predloženého návrhu zákona. 

Pripomienku nemožno prijať vzhľadom na spôsob vybavenia (neprijatie) pripomienky k § 31 ods. 1. 

Na rozporovom konaní dňa 5.4.2011 MZV SR od pripomienky ustúpilo. 	
MZV SR 	K čl. I § 40  
V § 40 navrhujeme nové znenie odseku 5: „(5) Po uplynutí doby dočasného vyslania sa štátny zamestnanec zaradí na vhodné voľné štátnozamestnanecké miesto, ak sa štátny zamestnanec nedohodne so služobným úradom inak.“. Odôvodnenie: V rezorte ministerstva zahraničných vecí je „rotácia“ zamestnancov každý rok v takom rozsahu, že takmer nikdy nie je možné zachovať štátnemu zamestnancovi to isté miesto, z ktorého bol dočasne vysielaný. 
Túto pripomienku považujeme za zásadnú. 

 	Z 	N 	Pripomienka je nad rámec predloženého návrhu zákona. 

Podľa § 2 ods. 2 zákona o štátnej službe tento zákon sa vzťahuje na štátnych zamestnancov MZV a na štátnych zamestnancov v zahraničnej službe, ak osobitný predpis neustanovuje inak. Osobitným predpisom je zákon č. 151/2010 Z. z. o zahraničnej službe. 

Na rozporovom konaní dňa 5.4.2011 rozpor odstránený vložením nového článku do návrhu zákona, ktorým sa bude novelizovať zákon č. 151/2010 Z. z. 	
MZV SR 	K čl. I § 52  
V ods. 1 navrhujeme doplniť písmeno j), ktoré znie: „j) ktorým štátny zamestnanec dovŕši vek 65 rokov.“. Odôvodnenie: Navrhujeme vrátiť sa ku skončeniu štátnozamestnaneckého pomeru na základe zákona, a to dovŕšením veku 65 rokov. 
Túto pripomienku považujeme za zásadnú. 
 	Z 	N 	Pripomienka je nad rámec predloženého návrhu zákona. 

Pripomienka nie je odôvodnená. 
 	
MZV SR 	K čl. I § 102  
V § 102 navrhujeme doplniť nový odsek 3, ktorý znie: „(3) Počas neprítomnosti vedúceho zamestnanca v mieste výkonu štátnej služby presahujúcej dva týždne, za ktorú mu patrí zahraničný funkčný plat, z dôvodov podľa tohto zákona alebo podľa osobitného zákona x) s výnimkou evakuácie, patrí mu za toto obdobie príplatok za riadenie podľa § 87 pred prepočtom platovým koeficientom.“. Poznámka pod čiarou k odkazu x) znie: „x) Napr. § 138, § 141 Zákonníka práce.“. Súčasne navrhujeme doterajšie odseky 3 až 9 sa označiť ako odseky 4 až 10. Odôvodnenie: Navrhovanou úpravou sa dosiahne úspora finančných prostriedkov vynakladaných zo štátneho rozpočtu. Štátnemu zamestnancovi prislúcha riadiaci príplatok pred prepočtom platovým koeficientom. 
Túto pripomienku považujeme za zásadnú. 

 	Z 	A 	 	
MZV SR 	K článku VI § 22 
V § 22 navrhujeme doplniť nový odsek 2, ktorý znie: „(2) Počas neprítomnosti vedúceho zamestnanca v mieste výkonu práce trvajúcej dlhšie ako štyri týždne nepretržite, za ktorú mu patrí zahraničný funkčný plat alebo náhrada zo zahraničného funkčného platu, z dôvodov podľa tohto zákona alebo podľa osobitného zákona x) s výnimkou evakuácie, patrí mu za toto obdobie príplatok za riadenie podľa § 8 pred prepočtom objektivizovaným platovým koeficientom.“. Poznámka pod čiarou k odkazu x) znie: „x) Napr. § 138, § 141 Zákonníka práce.“. Súčasne navrhujeme doterajšie odseky 2 až 8 sa označiť ako odseky 3 až 9. Odôvodnenie: Navrhovanou úpravou sa dosiahne úspora finančných prostriedkov vynakladaných zo štátneho rozpočtu. 
Túto pripomienku považujeme za zásadnú 
 	Z 	A 	 	
MZV SR 	K čl. V bod 12  
Navrhujeme v navrhovanom § 13b v ods. 1 a 2 spresniť, ktorý funkčný plat sa použije pri určení odstupného a odchodného, rovnako ako v zákone o štátnej službe. Odôvodnenie: Pre potreby aplikačnej praxe. 
Túto pripomienku považujeme za zásadnú. 

 	Z 	A 	 	
MŽP SR 	Čl. I, bod 11  
v Čl. I, v bode 11 slová „spolu s požadovanými dokladmi“ spresniť tak, aby bolo zrejmé o ktoré požadované doklady ide 	O 	N 	Oznámenie o výberovom konaní podľa § 22 ods. 2 má obsahovať aj zoznam požadovaných dokladov. 
Služobný úrad môže požadovať (ako súčasť žiadosti podávanej elektronicky) zaslanie kópií všetkých dokladov požadovaných podľa vyhlásenia o VK. 
Služobný úrad môže (v služobnom predpise) upraviť, že niektoré doklady (napríklad výpis z registra trestov), resp. ich kópie nebude od uchádzačov požadovať v prípade elektronicky podávanej žiadosti (uchádzač predloží výpis najneskôr v deň výberového konania). 
 	
MŽP SR 	Čl. V, bod 4 
v Čl. V, v bode 4 slovo „popis“ nahradiť slovom „opis“ 	O 	A 	 	
MŠVVaŠ SR 	K čl. I, bod 47 
V § 58 ods. 2 odporúčame písmeno g) vypustiť. 
Odôvodnenie: 
V nadväznosti na preukazovanie nároku na dovolenku vekom. 
 	O 	N 	Pripomienka je nad rámec navrhovanej úpravy. 	
MŠVVaŠ SR 	K čl. 1, bod 63 
V § 63 ods. 5 písm. a) odporúčame text "do 30 dní odo dňa vzniku štátnozamestnaneckého pomeru podľa stavu ku dňu vzniku štátnozamestnanckého pomeru." nahradiť textom "do 30 dní od začatia vykonávania funkcie vedúceho zamestnanca alebo zaradenia štátneho zamestnanca na miesto mimoriadnej významnosti.". 
Odôvodnenie: 
Štátny zamestnanec sa môže stať vedúcim zamestnancom aj v priebehu vykonávania štátnej služby vo funkcii "radového" zamestnanca v služobnom úrade. Predloženie majetkového priznania do 30 dní od vzniku štátnozamestanneckého pomeru je v tomto prípade nevykonateľné.  	O 	N 	Navrhovaná úprava nie je nevyhnutná. 
Štátny zamestnanec podá majetkové priznanie v ďalšom kalendárnom roku v súlade s § 63 ods. 5 písm. b). 
 	
MŠVVaŠ SR 	K čl. I, bod 34 a 35 
Žiadame uvedené novelizačné body vypustiť. 
Odôvodnenie: 
Zavedením možnosti odvolania všetkých vedúcich zamestnancov z funkcie bez uvedenia dôvodu je diskriminačné a je v rozpore s princípom stability štátnozamestnaneckého vzťahu.  	O 	N 	Pracovné vzťahy zamestnancov vo verejnej správe sú upravované osobitnými predpisy. A to zákonom o štátnej službe a zákonom o výkone práce verejnom záujme. Zákonník práce upravuje pracovné vzťahy v súkromnej sfére (v zmysle pripomienky patrí do oblastí súkromného práva). Zákonník práce sa na štátnu službu vzťahuje delegovane a na vzťahy pri výkone práce vo verejnom záujme síce subsidiárne, avšak nie v tých prípadoch ktorých je potrebné upraviť niektoré inštitúty osobitným spôsobom. Osobitná úprava sa týka aj odvolávania vedúcich štátnych zamestnancov bez uvedenia dôvodov. 	
MŠVVaŠ SR 	K čl. I 
Za bod 44 navrhujeme vložiť nový bod 45, a zaviesť ním do § 52 ako dôvod na skončenie štátnozamestnaneckého pomeru zo zákona aj dosiahnutie 65 rokov veku štátneho zamestnaca. 
Odôvodnenie: 
Obmedzením veku vykonávania štátnej služby sa umožní zabezpečenie väčšieho prílivu mladých ľudí do štátnej služby a umožní zabezpečenie ich kariérového rastu a stabilizácie.  	O 	N 	Pripomienka je nad rámec navrhovanej úpravy. 	
MŠVVaŠ SR 	K osobitnej čast, bod 45  
Odporúčame upraviť odôvodnenie uvedeného bodu. 
Odôvodnenie: 
Účelom osobitnej časti dôvodovej správy je vysvetliť a zdôvodniť navrhovanú úpravu. Odôvodnenie k novelizačnému bodu neobsahuje vysvetlenie navrhovej zmeny spočívajúcej vo vylúčení súbehu výpovednej doby a odstupného a súvislosť s predchádazjúcou právnou úpravou. 	O 	N 	Sprievodný materiál k návrhu zákona obsahuje odôvodnenie navrhovanej úpravy. 	
MZ SR 	1. K § 13 ods. 8  

Žiadame doplniť do zákona nové ustanovenie, ktoré by vyriešilo situáciu v tých prípadoch, kedy v služobnom úrade nie je konštituovaný (vládou vymenovaný) vedúci služobného úradu. 
O d ô v o d n e n i e : 
Vedúceho služobného úradu na ministerstve vymenúva a odvoláva vláda SR na návrh príslušného ministra. V období, kým vláda nevymenuje vedúceho služobného úradu, je nemožné z hľadiska uplatňovania zákona zabezpečovať riadny chod štátnej služby v danom služobnom úrade. V tomto čase navrhujeme umožniť dočasne prevziať práva VSÚ napr. štatutárnemu orgánu (t.j. príslušnému ministrovi), alebo ho splnomocniť na dočasné vymenovanie do funkcie VSÚ niektorého z vedúcich štátnych zamestnancov, resp. inak vyriešiť túto situáciu. Sme toho názoru, že trvanie poverenia ktoré je dané na zastupovanie v čase neprítomnosti VSÚ v rozsahu určenom v poverení, je (napr. po odvolaní z funkcie, prípadne úmrtí) sporné. Taktiež rozsah takéhoto poverenia môže byť určený veľmi úzko. 
 	Z 	N 	Navrhovaným ustanovením by došlo k oslabeniu právomoci vlády Slovenskej republiky obsadiť pozíciu vedúceho služobného úradu. 

Vedúci služobného úradu je oprávnený plniť úlohy, ktoré mu z tejto funkcie vyplývajú a môže podľa zákona poveriť zamestnanca služobného úradu, ktorý ho bude zastupovať v čase jeho neprítomnosti v rozsahu, ktorý určí vedúci služobného úradu v takomto poverení. Zákon o štátnej službe neupravuje obmedzenie možného rozsahu tohto poverenia. 

Nie je možné aby na neobsadenom mieste VSÚ vykonával túto funkciu iný vedúci štátny zamestnanec, pretože obsadenie tejto funkcie je vo výlučnej kompetencii vlády a vymenovanie zástupcu je následne v kompetencii VSÚ. 

Splnomocniť ministra do funkcie VSÚ nie je možne z dôvodu, že minister nie je štátnym zamestnancom. 
Minister taktiež nemôže určiť zástupcu VSÚ, pretože: 
a) vymenovanie VSÚ je v dispozícii vlády SR, 
b)poverenie zástupcu je vo výhradnej kompetencii VSÚ. 

Na rozporovom konaní dňa 5.4.2011 MZ SR od pripomienky ustúpilo. 	
MZ SR 	2. K § 22 ods. 3 a § 23 ods. 3 
Žiadame doplniť, že elektronicky podanú žiadosť je potrebné doručiť služobnému úradu aj písomne spolu s požadovanými dokladmi najneskôr do siedmich dní od elektronického podania alebo najneskôr v predchádzajúci pracovný deň pred uskutočnením výberového konania alebo výberu. 
O d ô v o d n e n i e : 
Administratívna náročnosť v deň výberového konania alebo výberu z dôvodu kontroly požadovaných dokladov v súvislosti s plnením predpokladov na zaradenie uchádzača do výberového konania alebo výberu; v prípade nezaradenia uchádzača do výberového konania alebo výberu (nesplnenie predpokladov) nie je v súčasnosti dostatočný časový priestor na oznámenie tejto skutočnosti a zároveň sa uchádzač nemusí zbytočne dostaviť na výberové konanie alebo výber, z ktorého je pre nesplnenie predpokladov vyradený. 
 	Z 	N 	Súčasťou návrhu zákona je doplnenie povinnosti uchádzača, ktorý podáva žiadosť o zaradenie do výberového konania (do výberu) elektronicky, podať túto žiadosť spolu s požadovanými dokladmi. 

Ustanoviť povinnosť uchádzača doručiť žiadosť písomne v navrhovanej lehote, a to napriek tomu, že elektronická žiadosť už bola v požadovanom termíne odoslaná, vrátane požadovaných dokladov, znamená v praxi anulovanie zmyslu podávania žiadostí v elektronickej podobe a vedie k nadbytočnému zaťažovaniu uchádzačov o prijatie do štátnej služby. 

Služobný úrad však má možnosť (povinnosť) upraviť podrobnosti o výberovom konaní (o výbere) v služobnom predpise. 

Na rozporovom konaní dňa 5.4.2011 MZ SR od pripomienky ustúpilo. 	
MZ SR 	3. Nad rámec návrhu  
Za účelom obmedzenia výkonu štátnej služby dosiahnutím veku navrhujeme § 52 ods. 1 zákona doplniť o dôvod skončenia štátnozamestnaneckého pomeru na základe zákona dovŕšením veku 65 rokov alebo nadobudnutia nároku na starobný dôchodok. 
O d ô v o d n e n i e : 
Navrhujeme rozšíriť § 52 ods. 1 zákona o dôvod skončenia štátnozamestnaneckého pomeru na základe zákona z dôvodu dosiahnutia veku 65 rokov alebo nadobudnutia nároku na starobný dôchodok s tým, že pokiaľ služobný úrad daného štátneho zamestnanca bude chcieť i naďalej zamestnať, zákon mu to umožňuje (odborník dočasne potrebný na plnenie úloh štátnej služby). Podotýkame, že hranica 65 rokov bola aj v predchádzajúcom právnom predpise (zákon o štátnej službe č. 312/2001 platný do 31.10.2009), podľa ktorého sa štátnozamestnanecký pomer na základe zákona skončil dňom, ktorým štátny zamestnanec dovŕšil vek 65 rokov. 
 	Z 	N 	Pripomienka je nad rámec predloženého návrhu zákona a nie je dostatočne odôvodnená. 	
ÚV SR 	Všeobecná 
Návrh novely zákona o štátnej službe sa predkladá na medzirezortné pripomienkové konanie súbežne s novelou Zákonníka práce, pričom obe novelizácie majú navrhovanú účinnosť od 1. septembra 2011. Novelou Zákonníka práce sa súčasne novelizuje aj zákon o štátnej službe. Z uvedeného dôvodu sa k návrhu zákona nemôžeme vyjadriť relevantným spôsobom, nakoľko počas legislatívneho procesu schvaľovania novely Zákonníka práce môže prísť k jeho podstatným zmenám, ktoré môžu značne ovplyvniť aj zákon o štátnej službe. Takýto postup môže spôsobiť, že niektoré ustanovenia zákona o štátnej službe a Zákonníka práce nebudú vzájomne korešpondovať.  	O 	N 	Návrhy zákonov sa predkladajú v súlade s Plánom legislatívnych úloh vlády Slovenskej republiky na rok 2011. 
Návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 400/2009 Z. z. o štátnej službe a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov a ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákony, bol pripravený aj zo zohľadnením úpravy navrhovanej v novelizácii Zákonníka práce. 
 	
ÚV SR 	K bodu 31 
S navrhovaným znením nesúhlasíme. 

Zdôvodnenie: 

Podľa § 33 ods. 5 prvá veta je možné štátneho zamestnanca preložiť do iného služobného úradu len po dohode vedúcich služobných úradov príslušných služobných úradov. Súčasne sa však v druhej vete uvádza, že ak nepríde k uzavretiu dohody je vedúci služobného úradu povinný preložiť štátneho zamestnanca, pokiaľ s tým vedúci služobného úradu, do ktorého má byť štátny zamestnanec preložený, súhlasí s preložením. Z navrhovaného znenia teda vyplýva, že vedúci služobného úradu bude vtedy ex lege povinný preložiť zamestnanca, a to aj napriek svojmu nesúhlasu (napr. môže ísť o zamestnanca, ktorého preloženie do 2 mesiacov by značným spôsobom ohrozilo plynulý chod dotknutého organizačného útvaru). Považujeme to za neprimeraný zásah do kompetencií vedúceho služobného úradu, v ktorom štátny zamestnanec vykonáva štátnu službu. Navyše samotné preloženie štátneho zamestnanca sa realizuje dodatkom k služobnej zmluve ako dvojstranný právny úkon, ktorý každá zmluvná strana robí slobodne, nie v tiesni a za nápadne nevýhodných podmienok ..... . Príde tak k porušeniu princípu zmluvnej voľnosti. 
Uvedenú pripomienku uplatňujeme ako zásadnú. 

V súvislosti s preložením štátneho zamestnanca dávame na zváženie zmenu ustanovenia § 33 ods. 4 zákona o štátnej službe tak, aby bol na preloženie príslušný vedúci služobného úradu v služobnom úrade, v ktorom štátny zamestnanec bude vykonávať štátnu službu. Dôvodom je skutočnosť, že dodatkom k služobnej zmluve sa spravidla bude meniť aj opis činností štátnozamestnaneckého miesta, ktorý tvorí neoddeliteľnú prílohu služobnej zmluvy a ktorý má k dispozícií služobný úrad, do ktorého sa štátny zamestnanec trvalo prekladá. Navrhovanou zmenou ustanovenia nebude potrebné si vyžiadať od príslušného služobného úradu tento opis a bude možné vyhotoviť dodatok k služobnej zmluve a tým aj samotné preloženie štátneho zamestnanca bez časovej straty. 

 	Z 	N 	Ide o spružnenie obsadzovania štátnozamestnaneckých miest v jednotlivých služobných úradoch; záujem štátneho zamestnanca o trvalé preloženie má byť tiež zohľadnený pri trvalej zmene štátnozamestnaneckého pomeru. 
Nepredpokladá sa, že pôjde o typickú situáciu, ktorá sa bude každodenne v praxi služobných úradov opakovať. Dôvodová správa uvádza, čo je účelom tohto návrhu. Zámerom je zabezpečiť štátnemu zamestnancovi možnosť plynulého prechodu do iného služobného úradu aj v prípade, ak jeho súčasný služobný úrad s preložením nesúhlasí. V prípade nesúhlasu služobného úradu nezostáva štátnemu zamestnancovi iná možnosť, než dať v pôvodnom služobnom úrade výpoveď a následne sa uchádzať (na základe výberu, výberového konania) o štátnu službu v inom služobnom úrade. 

Kópia opisu môže byť napríklad prílohou dohody vedúcich príslušných služobných úradov o preložení štátneho zamestnanca do iného služobného úradu. 
Aj v prípade, ak by štátneho zamestnanca prekladal „budúci“ vedúci služobného úradu, štátnemu zamestnancovi musí byť poskytnutý opis predtým, než vysloví súhlas s preložením. 

Na rozporovom konaní dňa 5.4.2011 bol rozpor odstránený pedĺžením lehoty na preloženie štátneho zamestnanca na tri mesiace. 	
ÚV SR 	K bodu 62 
Súčasná, ako aj navrhovaná úprava podľa nášho názoru nerieši dostatočne problematiku zníženia alebo odňatia osobného príplatku. Návrh zákona síce zavádza povinnosť nadriadeného vedúceho zamestnanca písomne odôvodniť návrh na priznanie, zvýšenie, zníženie alebo odňatie osobného príplatku, ako aj povinnosť s ním oboznámiť zamestnanca. Neupravuje však spôsob, ako sa má formálne postupovať v prípade zníženia alebo odňatia osobného príplatku. Navrhujeme preto, aby bol v právnej úprave zavedený formalizovaný postup, v rámci ktorého by bol zamestnanec v prvej fáze písomne upozornený na nekvalitné plnenie služobných úloh. K odňatiu alebo zníženiu príplatku by došlo až následne v prípade, ak by zamestnanec neurobil na základe takéhoto upozornenia nápravu. 

Zároveň upozorňujeme, že v § 89 absentuje ustanovenie, kto môže osobný príplatok štátnemu zamestnancovi navrhnúť. Žiadame preto do návrhu doplniť, že návrh na priznanie osobného príplatku podáva nadriadený vedúci zamestnanec. 

V tejto súvislosti taktiež žiadame, aby o návrhu na odmenu rozhodoval nadriadený vedúci zamestnanec, nie priamo nadriadený vedúci zamestnanec. Táto potreba vyplýva z aplikačnej praxe, najmä v prípade útvarov, ktoré sa ďalej členia na odbory a pod. (na základe platného právneho stavu by odmenu mal navrhovať napr. riaditeľ odboru, nie generálny riaditeľ). 
 	O 	N 	Konkrétna realizácia jednotlivých ustanovení zákona o štátnej službe, je vecou služobného úradu. Pokiaľ zákon výslovne neupravuje podrobnosti (pretože zákon všetky situácie a kroky nemôže upravovať), služobný úrad má napríklad možnosť upraviť podrobnosti vykonávania štátnej služby v služobnom predpise (§ 15 ods. 1 zákona o štátnej službe). 
Vedúci štátny zamestnanec je podľa § 11 ods. 1 písm. b) zákona o štátnej službe oprávnený hodnotiť vykonávanie štátnej služby podriadených štátnych zamestnancov. 

V článku I, bode 62 návrhu zákona sa navrhuje doplniť § 89 ods. 2 o vetu: „Návrh na priznanie, zvýšenie, zníženie alebo odňatie osobného príplatku písomne odôvodní priamo nadriadený vedúci zamestnanec a bezodkladne s ním oboznámi štátneho zamestnanca.“ 

Pripomienka vedie k negácii ustanovenia § 11 ods. 1 písm. b) zákona o štátnej službe (vedúci zamestnanec je oprávnený hodnotiť vykonávanie štátnej služby podriadeného štátneho zamestnanca). 
 	
ÚV SR 	Všeobecná 
Nad rámec návrhu zákona navrhujeme, aby v prípadoch, kedy dochádza k úprave platu štátneho zamestnanca menovaného vládou SR (plat ako aj každú zmenu ich platu schvaľuje vláda SR), napr. z dôvodu zvýšenia počtu rokov praxe zamestnanca, alebo úprave platových taríf zo zákona alebo ak sa zmenia iné zákonné kritériá, rozhodoval o tejto zmene najvyšší služobný úrad, nie vláda SR. Ide o zefektívnenie a spružnenie celého procesu, kedy by nebolo nutné každý takýto návrh na úpravu platových náležitostí, ktorá vyplýva priamo zo zákona predkladať na rokovanie vlády SR. 	O 	N 	Pripomienka je nad rámec navrhovanej úpravy. 

Proces (administratíva) schvaľovania funkčných platov štátnym zamestnancom vo verejnej funkcii sa v dostatočnej miere minimalizoval už zákonom č. 151/2010 Z. z., ktorým sa práve z dôvodu zefektívnenia, spružnenia ale najmä odbremenenia vlády SR schvaľovať množstvo návrhov na určenie funkčných platov, zmenil § 108. 

Návrh smeruje k nepriamej novelizácii osobitných predpisov, podľa ktorých platové náležitosti určuje vláda Slovenskej republiky. 

 	
ÚV SR 	K § 111 
Nad rámec predloženého návrhu zákona navrhujeme v § 111 písm. b) upraviť zvýšenie platovej tarify za prax tak, aby patrila štátnemu zamestnancovi od prvého dňa kalendárneho mesiaca nasledujúceho po mesiaci, v ktorom štátny zamestnanec dosiahol ďalší rok služobnej praxe, resp. zvoliť princíp pomernej výšky. 

Zdôvodnenie: 
Doterajšie znenie § 111 spôsobuje aplikačné problémy, napríklad v prípade ak štátny zamestnanec dosiahne ďalší rok praxe 30 deň v mesiaci, patrí mu zvýšenie platovej tarify od 1. dňa toho mesiaca. Zvýšenie platovej tarify sa teda zamestnancovi priznáva so spätnou účinnosťou a navyše môže nastať situácia, že zamestnanec skončí štátnozamestnanecký pomer napr. 15 deň v tom istom mesiaci a vtedy reálne nepríde k dovŕšeniu jeho ďalšieho roka služobnej praxe (k tomu by prišlo až 30 deň v mesiaci), ale napriek tomu je služobný úrad povinný štátnemu zamestnancovi priznať zvýšenie platovej tarify od 1. dňa toho mesiaca. 
 	O 	N 	Pripomienka je nad rámec navrhovaných zmien. 

Postup pre priznanie zvýšenia platovej tarify je rovnaký ako v zákone č. 553/2003 Z. z. (odmeňovanie zamestnancov pri výkone práce vo verejnom záujme). 

PMÚ SR 	K čl. V navrhovaného materiálu  
Požadujeme zmeniť rozsah a priebeh výberových konaní na miesto vedúceho zamestnanca v § 5 a to nasledovne: 

a. ustanoviť, že výberové konanie sa musí uskutočniť u všetkých vedúcich zamestnancov 
b. ustanoviť povinnosť zverejniť informáciu o výberovom konaní na webstránke zamestnávateľa, ak ju má 
c. ustanoviť povinnosť zamestnávateľa pred výberovým konaním definovať a zverejniť kritéria, podľa ktorých budú uchádzači hodnotení a ich relevantnosť pre miesto vedúceho zamestnanca. 
d. Ustanoviť podmienky konfliktu záujmov členov výberových komisií a ich riešenia 
 	Z 	N 	Pripomienka je obsahovo zhodná s pripomienkou Ministerstva spravodlivosti SR k § 5 a je nad rámec predloženého návrhu. 

Požiadavka Protimonopolného úradu SR vo vzťahu k postaveniu a kompetencii tohto úradu je netypická. Úrad, ako zamestnávateľ zamestnancov pri výkone práce vo verejnom záujme, má možnosť určiť v pracovnom poriadku, že všetky miesta vedúcich zamestnancov bude obsadzovať na základe výberového konania (§ 5 ods. 1 zákona o výkone práce vo verejnom záujme), zamestnávateľ má možnosť upraviť v internom predpise aj podrobnosti o výberovom konaní. 
Považujeme za nadbytočné výslovne ukladať zamestnávateľovi povinnosť zverejniť výberové konanie aj na vlastnej internetovej stránke. 
Vo vzťahu k požiadavke ustanoviť podmienky konfliktu záujmov členov výberových komisií a ich riešenia si dovoľujeme podotknúť, že takúto špecifickú úpravu „konfliktu záujmov“ či otázky zaujatosti neobsahujú ani predpisy upravujúce administratívne rozhodovanie (správne konanie). 

Na rozporovom konaní dňa 5.4.2011 PÚ SR ustúpil od zásadnosti pripomienky. 	
PMÚ SR 	K čl. V. navrhovaného materiálu  
V čl. V požadujeme vložiť novelizačné body, ktoré by pri výkone práce vo verejnom záujme umožnili ako dôvod výpovede aj opakované negatívne hodnotenie výkonu práce zo strany zamestnávateľa, ak má zamestnávateľ všeobecne aplikovaný systém hodnotenia (prípadne po dohode so zástupcami zamestnávateľa). Takáto možnosť je obzvlášť dôležitá pre zamestnávateľov, u ktorých je potrebný kontinuálny špičkový výkon pre zabezpečenie verejných služieb – napríklad školstvo a zdravotníctvo. 	Z 	N 	PripoPripomienka je nad rámec predloženého návrhu zákona. 

Požiadavka Protimonopolného úradu SR, navyše s osobitným poukázaním na rezorty školstva a zdravotníctva, je aj v tomto prípade, vo vzťahu k postaveniu a kompetencii tohto úradu netypická. 

Podotýkame, že výpovedné dôvody v prípade zamestnancov pri výkone práce vo verejnom záujme upravuje Zákonník práce. Neuspokojivé plnenie pracovných úloh je možný dôvod výpovede danej zamestnávateľom (§ 63 Zákonníka práce). 

Na rozporovom konaní dňa 5.4.2011 PÚ SR ustúpil od pripomienky. 	
PMÚ SR 	K čl. I navrhovaného materiálu  
V čl. I požadujeme, aby sa zákon o štátnej službe prestal opierať o stupeň vzdelania ako rozhodujúci kvalifikačný predpoklad a bolo doplnené ako kvalifikačný predpoklad aj preukázanie skutočných kompetencií nevyhnutných pre úspešný výkon štátnej služby použitím centrálneho testovania. V dobe masifikácie VŠ vzdelania, keď študenti VŠ predstavujú viac ako 50% populačného ročníka stráca VŠ vzdelanie ako kvalifikačný predpoklad svoju primárnu triediacu funkciu. 	Z 	N 	Pripomienka je nad rámec predloženého návrhu zákona. 

V súčasnosti nie je dôvod popierať kvalitu vysokoškolského vzdelania. absolvent vysokoškolského štúdia preukáže svoje danosti a predpoklady na vykonávanie štátnej služby na konkrétnom štátnozamestnaneckom miest, na ktorom sa uskutočňujú výberové konanie resp. výber. 
V zákone o štátnej službe sa výslovne ustanovuje (§ 22 ods. 5), že výberovým konaním (príp. výberom) sa overujú schopnosti, osobnostné vlastnosti a odborné znalosti uchádzača, ktoré sú potrebné alebo vhodné vzhľadom na povahu činností, ktoré má štátny zamestnanec vykonávať. 

Služobný úrad má i v súčasnosti možnosť špecifikovať (a náležite prispôsobiť) požiadavky, ktoré má uchádzač o obsadzovanú pozíciu spĺňať (§ 19 ods. 2 zákona o štátnej službe). 

Osobitné kvalifikačné predpoklady môže ustanovovať aj osobitný predpis. 

Centralizovaný výber štátnych zamestnancov (s v praxi využívanou možnosťou delegovať vykonanie výberu na príslušný služobný úrad) existoval v rokoch 2002 až 2006, teda v čase existencie Úradu pre štátnu službu. 

Na rozporovom konaní dňa 5.4.2011 PÚ SR ustúpil od pripomienky. 	
PMÚ SR 	K čl. I. navrhovaného materiálu  
V čl. I požadujeme obnoviť inštitút hodnotenia a jeho väzbu na odmeňovanie a ukončenie štátnozamestnaneckého pomeru, ako boli zakotvené v zákone č. 312/2001 Z.z. pred jeho nahradením súčasným zákonom (§ 84 a nadväzujúce). Ich odstránenie spôsobilo vytláčanie zo štátnej služby tých štátnych zamestnancov, ktorí dlhodobo kvalitne vykonávajú svoju prácu, láka menej kvalitných a lenivých úradníkov tým, že zrušil systém, kde časť platu závisela aj od každoročného hodnotenia úradníka (§ 84, ods. 1 ) a zavádza odmeňovanie len na základe odpracovaných rokov (§ 84, ods. 2). Každá inštitúcia by mala mať pritom možnosť vytvoriť, resp. modifikovať systém hodnotenia v závislosti od svojich potrieb.  	Z 	N 	Pripomienka je nad rámec navrhovaných zmien zákona. 

Dôvody vypustenia každoročného služobného hodnotenia (a jeho previazania na odmeňovanie štátnych zamestnancov) boli zrejmé a uvádzajú sa aj v dôvodovej správe k návrhu zákona o štátnej službe (zákon č. 400/2009 Z. z.). Hodnotenie podľa zákona č. 312/2001 Z. z. v praxi bolo subjektívne, formálne a celkovo ovplyvnené disponibilnými finančnými zdrojmi služobného úradu, čím stratilo účel. 

Hodnotenie kvality práce je aj v súčasnosti spojené s odmeňovaním ako aj s prípadným skončením štátnozamestnaneckého pomeru. 
Zákon o štátnej službe upravuje pre oblasť odmeňovania inštitúty, prostredníctvom ktorých je možné náležite individuálne ohodnotiť štátneho zamestnanca v nadväznosti na kvalitu práce. 
Neuspokojivé plnene služobných úloh štátnym je zákonom ustanoveným výpovedným dôvodom služobného úradu [§ 47 písm. g) zákona o štátnej službe]. 

Zásadne sa nestotožňujeme s tvrdením, že zrušenie inštitútu hodnotenia v spojitosti s odmeňovaním a ukončením štátnozamestnaneckého pomeru (podľa zákona č. 312/2001 Z. z.) „spôsobilo vytláčanie zo štátnej služby tých štátnych zamestnancov, ktorí dlhodobo kvalitne vykonávajú svoju prácu, láka menej kvalitných a lenivých úradníkov“. 

Na rozporovom konaní dňa 5.4.2011 PÚ SR ustúpil od pripomienky. 
 	
PMÚ SR 	K čl. I, body 34 a 35 navrhovaného materiálu 
Rozširovanie možnosti odvolávať vedúcich zamestnancov bez uvedenia dôvodu aj na tých, ktorí nepodliehajú štatutárovi, vedúcemu úradu, respektive štátnym zamestnancom vo verejnej funkcii, pôjde vysoko nad rámec ekvivalentnej úpravy v Zákonníku práce a je v rozpore s princípmi zákona. 	Z 	N 	Pracovné vzťahy zamestnancov vo verejnej správe sú upravované osobitnými predpisy. A to zákonom o štátnej službe a zákonom o výkone práce verejnom záujme. Zákonník práce upravuje pracovné vzťahy v súkromnej sfére (v zmysle pripomienky patrí do oblastí súkromného práva). Zákonník práce sa na štátnu službu vzťahuje delegovane a na vzťahy pri výkone práce vo verejnom záujme síce subsidiárne, avšak nie v tých prípadoch ktorých je potrebné upraviť niektoré inštitúty osobitným spôsobom. Osobitná úprava sa týka aj odvolávania veducich štátnych zamestnancov bez uvedenia dôvodov. (identická pripomienka MS SR). 	
PMÚ SR 	K čl. I, body 13 až 21 navrhovaného materiálu 
Požadujeme zrušiť inštitút výberu –tj. vypustiť § 23 zákona a súvisiace ustanovenia. V súvislosti s tým tiež navrhujeme vypustiť z návrhu zákona ustanovenie ďalej upravujúce výber. Inštitút výberu je prakticky identický s výberovým konaním, jeho priebeh ani závery však nie sú pre úrad záväzné. Inými slovami, prijať možno každého podľa ľubovôle, stačí, keď sa prihlási do výberu (pravidlá tzv. výberu si totiž môže určovať každý úrad podľa vlastného uváženia (§23) a na rozdiel od štandardného výberového konania (§22) sa nikde nehovorí o záväznosti poradia), inými slovami, inštitút výberu je v lepšom prípade duplicitný, v horšom prípade v rozpore s princípmi zákona. 	Z 	N 	Pripomienka je nad rámec navrhovanej úpravy. 

Spôsob prijímania do štátnozamestnaneckého pomeru formou výberu bol upravený práve z dôvodu zjednodušenia postupu pre prijatie do štátnej služby ( na rozdiel od výberového konania pre vedúcich štátnych zamestnancov).. Do pôsobností vedúceho služobného úradu patrí upraviť postup pri výbere v služobnom predpise s ohľadom na potreby služobného úradu. 
Je na každom služobnom úrade, ako sa pri úprave podrobností výberu v služobnom predpise a pri následnej realizácii konkrétneho výberu vysporiada s princípmi zákona o štátnej službe. 

Na rozporovom konaní dňa 5.4.2011 PÚ SR ustúpil od pripomienky. 	
PMÚ SR 	K čl. V. bod 12 navrhovaného materiálu (§ 13b)  
V ods. 1 za slová „v sume jeho funkčného platu“ navrhujeme vložiť slová „ktorý mu patril v čase, keď vznikol dôvod na skončenie pracovného pomeru“ a za slová „v sume dvojnásobku jeho funkčného platu“ vložiť slová „ ktorý mu patril v čase, keď vznikol dôvod na skončenie pracovného pomeru“ 

V ods. 2 za slová „v sume jeho funkčného platu“ navrhujeme vložiť slová „ktorý mu patril v čase, keď vznikol dôvod na skončenie pracovného pomeru“ 
 	O 	A 	 	
PMÚ SR 	K čl. I. navrhovaného materiálu  
Navrhujeme v § 61 ods. 2 písm. b) zákaz činnosti, ktorá má k činnosti vykonávanej v štátnozamestnaneckom pomere konkurenčný charakter vymedziť obdobne, ako je tomu v bode 49 čl. I. novely Zákonníka práce, ktorá je teraz v medzirezortnom pripomienkovom konaní – tj., aby bola uvedená činnosť vymedzená ako činnosť, „ktorá by mala k predmetu činnosti zamestnávateľa konkurenčný charakter.“ 	O 	N 	Pripomienka je nad rámec navrhovanej úpravy. 

Vzhľadom na skutočnosť, že štátna služba sa vykonáva vo vzťahu k štátu, vymedzenie konkurenčnej činnosti sa v praxi javí ako nerealizovateľné. 
Ak posudzujeme štátnozamestnanecký pomer ako vzťah medzi služobným úradom a štátnym zamestnancom (služobná zmluva), vzniká obdobná otázka. 
 	
PMÚ SR 	K čl. I bod 45 navrhovaného materiálu (§ 53 ods. 1)  
Navrhujeme za slovné spojenie „pri skončení štátnozamestnaneckého pomeru“ vložiť slová „výpoveďou z dôvodu uvedeného v § 47 písm. a) alebo písm. b) alebo“ 	O 	N 	Pripomienka smeruje k čiastočnému zachovaniu tzv. súbehu výpovednej doby a odstupného. 
Predložená pripomienka je v rozpore so základným zámerom návrhu zákona, ktorým je stabilizácia verejných financií. 
Predložený návrh vylúčenia súbehu výpovednej doby a odstupného nadväzuje na úlohu výslovne uvedenú v programovom vyhlásení vlády SR. 
 	
ŠÚ SR 	K čl. I bod 49 
Odporúčame slová „piatich pracovných dní“ nahradiť slovami „piatich služobných dní“. 
Odôvodnenie : Zosúladenie terminológie podľa zákona o štátnej službe. 

 	O 	A 	 	
ŠÚ SR 	K materiálu čl. I 
V záujme zosúladenia s podmienkami upravenými v § 66 Zákonníka práce odporúčame do návrhu zaradiť ďalší bod, týkajúci sa § 50 zákona o štátnej službe. Odporúčame upraviť znenie druhej vety § 50 takto: „Tento súhlas sa nevyžaduje, ak ide o výpoveď dávanú štátnemu zamestnancovi, ktorý dosiahol vek určený na nárok na starobný dôchodok, alebo z dôvodu uvedeného v § 47 ods. 1 písm. h) a i).“. 
 	O 	N 	Pripomienka je nad rámec navrhovanej úpravy. 	
ŠÚ SR 	K materiálu čl. I 
V záujme predchádzať vytváraniu rozdielnych základných podmienok výkonu štátnej služby v rôznych služobných úradoch odporúčame do návrhu zaradiť ďalší bod, týkajúci sa § 119 ods. 3 zákona o štátnej službe. V § 119 ods. 3 odporúčame vypustiť písmená a), b) doterajšie písmená c) až e) označiť ako písmená a) až c) a v novom písmene c) na koniec pripojiť tieto slová: „okrem skrátenia služobného času a predĺženia základnej výmery dovolenky.“. 

 	O 	N 	Pripomienka je nad rámec navrhovanej úpravy. 

Označovanie odstupného (resp. jeho výšku) a odchodné za jednu zo základných podmienok výkonu štátnej služby je relatívne. Tak odstupné ako aj odchodné sa spájajú so skončením vzťahu, netýkajú sa bezprostredne podmienok vykonávania štátnej služby. 
Odstupné je síce jeden zo základných „benefitov“, je však spojené spravidla so skutočnosťou, že na strane služobného úradu vzniká dôvod na skončenie štátnozamestnaneckého pomeru. Nárok vzniká v dôsledku straty zamestnania. 
V podnikových KZ možno dohodnúť iné zvýhodnenia, ktorých celkový prínos pre štátneho zamestnanca môže byť z dlhodobého hľadiska podstatne väčším prínosom než jednorázová možnosť poskyntutia odstupného a odchodného. 
 	
ÚJD SR 	vlastný materiál 
K § 37 ods. 5 – domnievame sa, že predkladateľ mienil vypustením slova „priamo“ dosiahnuť stav, aby VSÚ na návrh štatutárneho orgánu alebo na návrh štátneho zamestnanca vo verejnej funkcii mohol odvolať bez uvedenia dôvodu všetkých vedúcich zamestnancov. Sme však toho názoru, že štatutárny orgán (napr. predseda) alebo štátny zamestnanec vo verejnej funkcii (napr. podpredseda) neriadi všetkých vedúcich zamestnancov, takže napr. štatutárny orgán by mohol navrhnúť na odvolanie len generálnych riaditeľov sekcie a už nie riaditeľov odborov, ktorých riadia generálni riaditelia sekcie. 	O 	N 	Pracovné vzťahy zamestnancov vo verejnej správe sú upravované osobitnými predpisy. A to zákonom o štátnej službe a zákonom o výkone práce verejnom záujme. Zákonník práce upravuje pracovné vzťahy v súkromnej sfére (v zmysle pripomienky patrí do oblastí súkromného práva). Zákonník práce sa na štátnu službu vzťahuje delegovane a na vzťahy pri výkone práce vo verejnom záujme síce subsidiárne, avšak nie v tých prípadoch ktorých je potrebné upraviť niektoré inštitúty osobitným spôsobom. Osobitná úprava sa týka aj odvolávania vedúcich štátnych zamestnancov bez uvedenia dôvodov. 	
ÚJD SR 	vlastný materiál 
K § 47 ods. 1 písm. c) – upresniť aj paragraf 38 a to nasledovne:“§38 ods.1 písm. a)“, pretože podľa §38 ods.1 písm. b) ide o zrušenia služobného úradu a tam nie je možné aplikovať znenie odseku 1 tohto paragrafu. 	O 	N 	Aplikácia predmetného ustanovenia nie je vylúčená. 	
ÚJD SR 	vlastný materiál 
K § 47 ods. 1 písm. d) - doplnením odseku 2 do predmetného paragrafu a jeho navrhovaným znením a možnosťou odvolanie vedúceho zamestnanca aj bez uvedenia dôvodu je možné ako vhodné miesto ponúknuť okrem iného aj ŠZM v inej funkcii (teda predpokladá sa nižšia funkcia, čo považujeme za diskriminačné, pretože pri vymenovaní nového štatutárneho orgánu a tiež aj vedúceho služobného úradu sa vytvára možnosť odvolania všetkých vedúcich zamestnancov. Zároveň ak služobný úrad nebude mať pre vedúceho zamestnanca vhodné ŠZM v tom istom odbore štátnej služby a v tej istej funkcii (§ 29), tak by mu mal ponúknuť štátnozamestnanecké miesto v inom odbore štátnej služby a v inej funkcii (§ 29), čo v podmienkach úradu pri jeho špecifickom zameraní nevidíme ako reálne. 	O 	N 	Splnenie ponukovej povinnosti je nevyhnutnou podmienkou výpovede. 	
ÚJD SR 	vlastný materiál 
K § 53 – v predmetnom paragrafe je nutné jasne a jednoznačne samostatným odsekom určiť odstupné aj pre štátneho zamestnanca vo verejnej funkcii, ktorý je v stálej štátnej službe a je odvolaný podľa paragrafu 39 odseku 2 zákona. 	O 	N 	Štátny zamestnanec v stálej štátnej službe vykonáva štátnu službu vo verejnej funkcii na základe zmeny štátnozamestnaneckého pomeru, odvolaním z tejto funkcie sa štátny zamestnanec vracia na pôvodné miesto [§ 32 ods. 1 písm. k), § 17 ods. 3 písm. a) 8. bod]. V § 39 ods. 2 sa neupravuje odvolanie z funkcie. 
Ak došlo k zrušeniu miesta, na ktoré by sa mal štátny zamestnanec vrátiť, výpovedným dôvodom je zrušenie miesta. 
 	
ÚJD SR 	vlastný materiál 
K § 57 ods. 2 – vloženie slova „najmä“ dáva možnosť, že podkladom pre vydanie služobného posudku okrem osobného spisu môže byť aj iný podklad, teda odstránila sa striktnosť len jedného podkladu pre vydanie služobného posudku. Tým že bolo zrušené služobné hodnotenie navrhujeme, aby bolo znenie odseku 2 upravené nasledovne: „Podkladom pre vydanie služobného posudku je hodnotenie výkonu štátnej služby vedúcim zamestnancom a osobný spis štátneho zamestnanca. 	O 	N 	Navrhovaná úprava umožňuje, aby podkladom pre posudok bolo aj hodnotenie príslušného vedúceho zamestnanca. 	
ÚJD SR 	vlastný materiál 
K § 63 ods. 3 – za slovo „uvedie“ vložiť slovo „menovite“. 	O 	N 	Navrhovaná úprava nie je nevyhnutná. 	
ÚJD SR 	vlastný materiál 
K § 89 ods. 2 – doplnenie novej vety do odseku 2 nerieši stav (keď nedôjde k zníženiu úrovne kvality plnenia služobných úloh), ale limit miezd, platov a služobných príjmov schválený v rozpočte na rozpočtový rok je napr. krátený o 10%. Krátenie limitu miezd a dodržanie tohto záväzného ukazovateľa je možné dosiahnuť len cestou zníženia osobného príplatku zamestnancov. V takomto prípade si nevieme predstaviť aké bude odôvodnenie nadriadeného zamestnanca a či by napr. pri súdnom spore (zamestnanec a zamestnávateľ) rozhodnutie súdu bolo pozitívne pre služobný úrad. Preto predkladateľ tejto novely by mal právne ošetriť aj vyššie uvedený stav. 	O 	N 	Pripomienka je nad rámec navrhovaných zmien zákona. 
Osobným príplatkom sa ohodnocuje nadpriemerné plnenie úloh. Dôvodom na jeho zníženie prípadne odobratie nemôže byť nedostatok finančných prostriedkov. 
 	
ÚJD SR 	vlastný materiál 
K § 103 ods. 6 – za slovo „účinnosti“ vložiť slovo „tejto“ a vypustiť slová „štátneho zamestnanca vo funkcii odborný radca“. 	O 	N 	Kvôli jednoznačnosti ustanovenia je potrebné ponechať pôvodné znenie. 	
ÚJD SR 	vlastný materiál 
§ 104 Hmotné výhody a paušálne náhrady 

ods. 8 : doplniť menovite na aký účel sa môžu využívať paušálne náhrady, pretože zákon to jednoznačne neuvádza a často dochádza k rôznym výkladom napríklad pri vyučtovaní tuzemských pracovných ciest  	O 	N 	Účel paušálnych náhrad je ustanovený v § 104 ods. 5 až 7 zákona o štátnej službe. 	
ÚNMS SR 	nad rámec navrhovanej úpravy 
V § 61 ods. 2 písmene a) zákona o štátnej službe navrhujeme zúžiť zákaz podnikania pre štátneho zamestnanca len na predmety podnikania, ktoré sú zhodné alebo obdobné s opisom jeho štátnozamestnaneckého miesta, obdobne ako je to pri obmedzení výkonu inej zárobkovej činnosti v písmene b) citovaného ustanovenia. v záujme podpory podnikateľského prostredia v SR (ak si chce št. zamestnanec privyrábať, napr. ako drobný živnostník a pod.).  	O 	N 	Pripomienka je nad rámec navrhovanej úpravy. 	
ÚVO 	K vlastnému materiálu 
Bod 11: 
V § 22 ods. 3 na konci druhej vety navrhujeme nahradiť slová „najneskôr v deň uskutočnenia“ slovami „najneskôr deň pred uskutočnením“ 
Odôvodnenie: v príslušnom ustanovení zákona je umožnené uchádzačovi o zaradenie do výberového konania, aby žiadosť o zaradenie do vonkajšieho výberového konania spolu s požadovanými dokladmi podal elektronickými prostriedkami a doručil aj písomne, najneskôr v deň uskutočnenia výberového konania. Takéto ustanovenie spôsobuje aplikačné problémy, v prípade, že uchádzač o zaradenie do vonkajšieho výberového konania písomnú žiadosť spolu s požadovanými dokladmi doručil až v deň výberového konania, dokonca podľa navrhovaného znenia môže ju doručiť aj po absolvovaní výberového konania (stále v deň uskutočnenia výberového konania). Služobný úrad v tomto prípade nemá časový priestor na porovnanie a skontrolovanie totožnosti obsahu elektronickej žiadosti a písomnej žiadosti uchádzača a teda nemá ani objektívne možnosť posúdiť, čí uchádzač spĺňa všetky predpoklady a požiadavky pre účasť vo výberovom konaní. 
 	O 	N 	Súčasťou návrhu zákona je doplnenie povinnosti uchádzača, ktorý podáva žiadosť o zaradenie do výberového konania (do výberu) elektronicky, podať túto žiadosť spolu s požadovanými dokladmi. 

Ustanoviť povinnosť uchádzača doručiť žiadosť písomne v navrhovanej lehote, a to napriek tomu, že elektronická žiadosť už bola v požadovanom termíne odoslaná, vrátane požadovaných dokladov, znamená v praxi anulovanie zmyslu podávania žiadostí v elektronickej podobe a vedie k nadbytočnému zaťažovaniu uchádzačov o prijatie do štátnej služby. 

Služobný úrad má možnosť (povinnosť) upraviť podrobnosti o výberovom konaní (o výbere) v služobnom predpise. 
 	
ÚVO 	K vlastnému materiálu 
Bod 15: 
V § 23 ods. 3 na konci druhej vety navrhujeme nahradiť slová „najneskôr v deň uskutočnenia“ slovami „najneskôr deň pred uskutočnením“ 
Odôvodnenie: v príslušnom ustanovení zákona je umožnené uchádzačovi o zaradenie do výberu, aby žiadosť o zaradenie do vonkajšieho výberu spolu s požadovanými dokladmi podal elektronickými prostriedkami a doručil aj písomne, najneskôr v deň uskutočnenia výberu. Takéto ustanovenie spôsobuje aplikačné problémy, v prípade, že uchádzač o zaradenie do vonkajšieho výberu písomnú žiadosť spolu s požadovanými dokladmi doručil až v deň výberu, dokonca podľa navrhovaného znenia môže ju doručiť aj po absolvovaní výberu (stále v deň uskutočnenia výberu). Služobný úrad v tomto prípade nemá časový priestor na porovnanie a skontrolovanie totožnosti obsahu elektronickej žiadosti a písomnej žiadosti uchádzača a teda nemá ani objektívne možnosť posúdiť, čí uchádzač spĺňa všetky predpoklady a požiadavky pre účasť vo výbere. 
 	O 	N 	Súčasťou návrhu zákona je doplnenie povinnosti uchádzača, ktorý podáva žiadosť o zaradenie do výberového konania (do výberu) elektronicky, podať túto žiadosť spolu s požadovanými dokladmi. 

Ustanoviť povinnosť uchádzača doručiť žiadosť písomne v navrhovanej lehote, a to napriek tomu, že elektronická žiadosť už bola v požadovanom termíne odoslaná, vrátane požadovaných dokladov, znamená v praxi anulovanie zmyslu podávania žiadostí v elektronickej podobe a vedie k nadbytočnému zaťažovaniu uchádzačov o prijatie do štátnej služby. 

Služobný úrad má možnosť (povinnosť) upraviť podrobnosti o výberovom konaní (o výbere) v služobnom predpise. 
 	
ÚVO 	K vlastnému materiálu 
Za písmenom b) v § 35a odporúčame dať bodkočiarku a za bodkočiarkou nasledovný text: „tým nie sú dotknuté práva zamestnancov v stálej štátnej službe k štátnozamestnaneckému miestu, ktoré bolo dočasne uvoľnené po ukončení dôvodov podľa § 17 ods. 3 písm. a).“ 
Odôvodnenie: Navrhované znenie znemožní vykladať ustanovenie tak, aby sa mohlo obsadzovať iba dočasne uvoľnené štátnozamestnanecké miesto osobou, ktorá je v dočasnej štátnej službe len na zastupovanie osoby v stálej štátnej službe. 	O 	N 	Odôvodnenie pripomienky nie je jednoznačné. 

Podmienkou možnosti dohodnúť zmenu dočasnej štátnej služby na stálu štátnu službu podľa navrhovaného § 35a písm. a) je úspešné absolvovanie výberového konania. Služobný úrad nemôže vyhlásiť výberové konanie na predmetné miesto, pokiaľ nie je zrejmé, že toto miesto je (príp. stane sa) miestom voľným (z dôvodu, že zastupovaný zamestnanec sa na toto miesto už nevráti). 

Z predloženého textu (ani z ďalších ustanovení zákona) nevyplýva, že predmetné miesto (či už je voľné dočasne alebo trvalo) možno obsadiť len štátnym zamestnancom v dočasnej štátnej službe. Ak sa napríklad toto miesto stane voľným natrvalo, možno vyhlásiť výberové konanie alebo obsadiť miesto aj preložením iného štátneho zamestnanca. 
 	
ÚVO 	K vlastnému materiálu 

2. K bodu 33- v § 36 odseku 1 sa hovorí možnosti preloženia štátneho zamestnanca do funkcie vedúceho zamestnanca na základe výberového konania, pričom toto preloženie môže byť dlhšie ako 6 mesiacov. Navrhujeme túto dobu časovo ohraničiť na 10 mesiacov. 
Odôvodnenie: Takéto dočasné vykonávanie funkcie vzhľadom na povahu dočasnosti by nemalo trvať roky alebo byť časovo presne neobmedzene, inak by sa nedalo rozlíšiť od trvalého preloženia. 
 	O 	N 	Platná právna úprava sa v tomto smere nemení. Ide o prípady dlhodobej neprítomnosti vedúceho štátneho zamestnanca v služobnom úrade. 
Podmienkou možnosti preložiť na toto miesto štátneho zamestnanca z „referentskej“ pozície je úspešné absolvovanie výberového konania. Štátny zamestnanec sa preloží na toto miesto na potrebný čas. Nie je pritom vylúčené (ak nastanú určité okolnosti) zmeniť toto preloženie na trvalé. 
 	
ÚVO 	K vlaastnému materiálu 
V článku V. v druhom bode v § 1 odsek 5 navrhujeme na konci doplniť text slovami „ak osobitný predpis neustanovuje inak 1a)“. V poznámke pod čiarou k odkazu 1a) by sa mal citovať napr. § 40 ods. 5 zákona č. 400/2009 Z. z. o štátnej službe... a Zákonník práce. 
Odôvodnenie: Ak zdravotný stav zamestnanca podľa lekárskeho posudku je dôvodom na výpoveď danú zamestnávateľom podľa Zákonníka práce, z tých istých dôvodov nemôže byť zamestnanec ani prijatý na výkon práce vo verejnom záujme. 	O 	ČA 	 	
ÚPV SR 	Čl. I, bod 45 
Novelizačný bod 45 obsahuje nové znenie § 53 upravujúce odstupné. Podľa navrhovaného znenia odseku 1 (aj ďalších) patrí štátnemu zamestnancovi odstupné len v prípade skončenia štátnozamestnaneckého pomeru dohodou z dôvodov podľa § 47 ods. 1 písm. a) a b) (organizačné dôvody) a to vo výške jedného alebo dvoch funkčných platov. Odstupné vo výške dvoch funkčných platov patrí štátnemu zamestnancovi, ktorého štátnozamestnanecký pomer trval najmenej 3 roky. Uvedené ustanovenie je vo vzťahu k štátnym zamestnancom diskriminačné v porovnaní s právnou úpravou odstupného v Zákonníku práce (ZP). Podľa § 76 ZP môže dosiahnuť odstupné až sumu 5-mesačného zárobku v závislosti od dĺžky predchádzajúceho pracovného pomeru, pričom odstupné v sume 2-mesačných platov patrí zamestnancovi už potom, čo jeho pracovný pomer trval jeden rok (porovnaj štátnozamestnanecký pomer - 3 roky). 
Rovnako diskriminačnou vo vzťahu k štátnym zamestnancom je aj dĺžka výpovednej doby, ktorá je vždy 2-mesačná a to bez ohľadu na dĺžku trvania štátnozamestnaneckého pomeru. ZP upravuje dĺžku v závislosti od trvania pracovného pomeru zamestnanca až na najmenej 5 mesiacov. 
Vzhľadom na uvedené odporúčame odstrániť uvedené rozdiely v právnej úprave upravujúcej pracovný pomer a štátnozamestnanecký pomer. 
 	O 	N 	Predložená pripomienka je v rozpore so základným zámerom návrhu zákona, ktorým je stabilizácia verejných financií. 
V prípade akceptovania návrhu vznikne otázka opodstatnenosti upraviť podmienky priznávania odstupného aj v ďalších prípadoch. 

Navrhovaná úprava sa bude vzťahovať rovnako na všetkých štátnych zamestnancov (ako aj na zamestnancovi pri výkone práce vo verejnom záujme). V súlade s existujúcou úpravou, na štátnych zamestnancov vzťahuje Zákonník práce len vtedy, ak to ustanovuje zákon o štátnej službe. Z tejto skutočnosti jednoznačne vyplýva, že aj výpovednú dobu možno upraviť odlišne ako podľa Zákonníka práce. 

Vo vzťahu k diskriminácii treba uviesť, že nie je možné zjednodušene porovnávať dva odlišne právne regulované systémy zamestnávania. 
 	
ÚPV SR 	Čl.I, bod 48 
Odporúčame uviesť odkaz na osobitný predpis a k nemu príslušnú poznámku pod čiarou. Pokiaľ je takýchto predpisov viac, odporúčame v slovách, ktoré sa pripájajú v § 60 ods. 1 písm. c) uviesť slovné spojenie "osobitné predpisy" a uviesť aspoň demonštratívny výpočet takýchto osobitných predpisov. 	O 	A 	 	
ÚPV SR 	Čl. V, bod 10 
Odporúčame zmeniť znenie úvodnej vety vzhľadom na to, že § 10 zákona č. 552/2003 Z. z. doposiaľ odsek 4 neobsahuje ("§ 10 sa dopĺňa odsekom 4, ktorý znie:"); ide o legislatívnotechnickú pripomienku, bod 30 legislatívnotechnických pokynov. 	O 	N 	Pripomienka je bezpredmetná. Odsek 4 vznikol prečíslovaním odseku 3 (článok V, 9. novelizačný bod) a následne sa, v článku V, 10. bode, navrhuje nové znenie odseku 4. 	
ÚPV SR 	Čl.V, body 11 a 12 
Uplatňujeme obdobnú pripomienku ako k Čl. I, bod 45. Rozdielna dĺžka výpovednej doby a rozdielna výška odstupného zamestnancov vykonávajúcich práce vo verejnom záujme podľa z. č. 552/2003 Z. z. v porovnaní so zamestnancami, ktorých pracovný pomer upravuje Zákonník práce je diskriminačná. 	O 	N 	Predložená pripomienka je v rozpore so základným zámerom návrhu zákona, ktorým je stabilizácia verejných financií. 

Navrhovaná úprava sa bude vzťahovať rovnako na všetkých zamestnancov pri výkone práce vo verejnom záujme. V súlade s existujúcou úpravou, na zamestnancov pri výkone práce vo verejnom záujme vzťahuje Zákonník práce len vtedy, ak zákon č. 552/2003 Z. z. alebo osobitný predpis neustanovuje inak. Z tejto skutočnosti jednoznačne vyplýva, že aj výpovednú dobu možno upraviť odlišne ako podľa Zákonníka práce. V tomto prípade dochádza k zjednoteniu úpravy dĺžky výpovednej doby so zákonom o štátnej službe. 

Vo vzťahu k diskriminácii treba uviesť, že nie je možné zjednodušene porovnávať dva odlišne právne upravované systémy zamestnávania. 
 	
NBÚ 	čl. V bod 2 
Zásadne žiadame, aby v čl. V bod 2 znel: 
„2. V § 1 odsek 5 znie: 
„(5) Na zamestnancov, ktorí vykonávajú remeselné, manuálne alebo manipulačné pracovné činnosti s prevahou fyzickej práce sa nevzťahujú § 3 ods. 1 písm. a), b), d), e), g), ods. 2 až 5, § 4, § 5, § 7 až 9, § 9a, § 9b, § 10 a 11.“.“. 

Odôvodnenie: 
Navrhujeme, aby sa na zamestnancov ktorí, vykonávajú remeselné, manuálne alebo manipulačné pracovné činnosti s prevahou fyzickej práce vzťahoval predpoklad pre výkon práce uvedený v § 3 ods. 1 písm. f). 
Zamestnanci vykonávajúci práce vo verejnom záujme s prevahou fyzickej práce môžu vykonávať aj taký druh práce, pre ktorú sa podľa osobitného predpisu vyžaduje zdravotná spôsobilosť (napr. kontakt s potravinami v jedálni) alebo prácu, pri ktorej sa podľa osobitného predpisu vyžaduje bezúhonnosť. Tieto podmienky výkonu práce sú pre danú kategóriu zamestnancov vyriešené v zákone č. 311/2001 Z. z. Zákonník práce v znení neskorších predpisov. V Zákonníku práce však nie je riešená podmienka mať oprávnenie na oboznamovanie sa s utajovaných skutočnosťami nevyhnutná pre výkon práce, na ktorú sa takáto podmienka vyžaduje. Napríklad v podmienkach Národného bezpečnostného úradu, ako osobitného pracoviska v zmysle zákona č. 215/2004 Z. z. o ochrane utajovaných skutočností a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov (ďalej len „zákon o ochrane utajovaných skutočností“), sú zaradení aj zamestnanci vykonávajúci práce vo verejnom záujme (napr. upratovačky) a musia mať podľa zákona o ochrane utajovaných skutočností bezpečnostnú previerku. Z tohto dôvodu trváme na tom, aby sa aj na túto kategóriu zamestnancov vzťahovala podmienka uvedená v § 3 ods. 1 písm. f). 
 	Z 	A 	 	
PPV 	K novelizačnému bodu 45: k § 53 ods. 4 a 5  

Navrhované ustanovenia žiadame vypustiť 

Zdôvodnenie: 
Navrhované ustanovenia odstupné štátnemu zamestnancovi vo verejnej funkcii, ktorý je v dočasnej štátnej službe, ktorý bol odvolaný alebo ktorému uplynulo funkčné obdobie, upravujú rovnako ako štátnym zamestnancom v stálej štátnej službe, ktorí nie sú vo verejnej funkcii. 

Fyzickej osobe, ktorá nie je štátnym zamestnancom v stálej štátnej službe vymenovaním do verejnej funkcie podľa osobitného predpisu vzniká štátnozamestnanecký pomer v dočasnej štátnej službe. Zákon o štátnej službe neustanovuje ďalšie podmienky ani predpoklady pre vznik tohto štátnozamestnaneckého pomeru. Tento dočasný právny vzťah končí odvolaním z funkcie alebo uplynutím funkčného obdobia na základe zákona. Trvanie takéhoto štátnozamestnaneckého pomeru je podmienené vykonávaním verejnej funkcie. Tieto funkcie sú spojené s funkciami podľa § 137 Zákonníka práce a osobitného prepisu, teda sú spojené s povinnosťou poskytnúť tejto osobe neplatené pracovné voľno a so zárukou zachovania pôvodného pracovného vzťahu. 

Štátny zamestnanec v stálej štátnej službe po ukončení štátnozamestnaneckého pomeru nemá garanciu „zachovania iného pracovnoprávneho vzťahu“ ako štátny zamestnanec v dočasnej štátnej službe vo verejnej funkcii. 

Navrhované ustanovenia dávajú tieto skupiny do nerovnakého postavenia pred zákonom, resp. štátnych zamestnancov vo verejnej funkcii v dočasnej službe neopodstatnene zýhodňujú. 
 	Z 	N 	Navrhovaná úprava nie je, pokiaľ ide o nárok na odstupné uvedenej kategórie štátnych zamestnancov, nová. Ide napríklad o štátnych tajomníkov, vedúcich služobných úradov, riaditeľov úradov práce, prednostov obvodných úradov, generálneho riaditeľa DR SR, ... 

Obdobný nárok je priznaný aj celému spektru volených a menovaných verejných funkcionárov (poslanci NR SR, starostovia, ...) 

Na rozporovom konaní dňa 7.4.2011 podpredseda vlády od pripomienky ustúpil. 	
OAP SVL ÚV SR 	K predloženému materiálu 
Vo vzťahu k ustanoveniam návrhu zákona, ktoré sa dotýkajú problematiky upravenej smernicami (najmä čl. I bod 22 a 37 návrhu zákona), žiadame k predloženému materiálu vypracovať a doplniť tabuľku zhody k smernici Rady 91/533/EHS zo 14. októbra 1991 o povinnosti zamestnávateľa informovať zamestnancov o podmienkach vzťahujúcich sa na zmluvu alebo na pracovno-právny vzťah a tabuľku zhody k smernici Rady 82/85/EHS z 19. októbra 1992 o zavedení opatrení na podporu zlepšenia bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci tehotných pracovníčok a pracovníčok krátko po pôrode alebo dojčiacich pracovníčok (desiata samostatná smernica v zmysle článku 16 ods. 1 smernice 89/391/EHS) v platnom znení.  	O 	A 	 	
OAP SVL ÚV SR 	K doložke zlučiteľnosti 
Do bodu 3 písm. a) doložky zlučiteľnosti žiadame doplniť príslušné ustanovenia Charty základných práv Európskej únie, ktorá tiež upravuje zákaz diskriminácie a oblasť pracovno-právnych vzťahov a sociálneho zabezpečenia.  	O 	A 	 	
NKÚ SR 	bodu 31: doplnenie ods. 5 v § 33 
Navrhované doplnenie považujeme za zmätočné, nakoľko ak vedúci úradu súhlasí s preložením, tak to znamená, že sa dohodol. Druhá časť navrhovanej vety odporuje prvej časti vety. Navrhujeme ponechať pôvodné znenie.  	O 	N 	Ide o spružnenie obsadzovania štátnozamestnaneckých miest v jednotlivých služobných úradoch; záujem štátneho zamestnanca o trvalé preloženie má byť tiež zohľadnený pri trvalej zmene štátnozamestnaneckého pomeru. 

Nepredpokladá sa, že pôjde o typickú situáciu, ktorá sa bude každodenne v praxi služobných úradov opakovať. Dôvodová správa uvádza, čo je účelom tohto návrhu. Zámerom je zabezpečiť štátnemu zamestnancovi možnosť plynulého prechodu do iného služobného úradu aj v prípade, ak jeho súčasný služobný úrad s preložením nesúhlasí. V prípade nesúhlasu služobného úradu nezostáva štátnemu zamestnancovi iná možnosť, než dať v pôvodnom služobnom úrade výpoveď a následne sa uchádzať (na základe výberu, výberového konania) o štátnu službu v inom služobnom úrade. 
 	
NS SR 	K čl. I bodom 9 a 10 
Navrhujeme umožniť služobnému úradu prijať štátneho zamestnanca do dočasnej štátnej služby na štátnozamestnanecké miesto vedúceho zamestnanca bez výberového konania alebo bez výberu, ak ide o zastupovanie štátneho zamestnanca, ktorý je na materskej dovolenke, na dovolenke, ktorá bezprostredne nadväzuje na materskú dovolenku, alebo na rodičovskej dovolenke aj na čas dlhší ako 6 mesiacov, t.j. až do návratu vedúceho zamestnanca z materskej dovolenky, z dovolenky, ktorá bezprostredne nadväzuje na materskú dovolenku, alebo z rodičovskej dovolenky. obmedzené na 6 mesiacov. 
 	O 	N 	Trváme na zachovaní modelu, podľa ktorého miesto vedúceho štátneho zamestnanca (i dočasne uvoľnené) možno na čas presahujúci 6 mesiacov obsadiť len preložením iného vedúceho zamestnanca alebo na základe výberového konania. 
Prijatie takéhoto modelu nevylučuje ani Zákonník práce. V praxi naopak zamestnávatelia v súkromnom sektore často uskutočňujú výberové konania aj na pozície uvoľnené dočasne práve z dôvodu čerpania materskej/rodičovskej dovolenky, dokonca bez ohľadu na skutočnosť, či ide o riadiacu pozíciu. 

Poukazujeme tiež na úpravu navrhovanú v čl. I, 35. bode – zmena dočasnej štátnej služby na stálu štátnu službu. 
 	
NS SR 	K čl. I bodu 34 a 35 
Dôvody skončenia štátnozamestnaneckého pomeru vedúceho zamestnanca ustanovuje § 37 ods. 1 až 3 zákona o štátnej službe. Zavedenie možnosti odvolať ktoréhokoľvek vedúceho štátneho zamestnanca bez uvedenia dôvodu robí tieto ustanovenia mŕtvymi, najviac je v rozpore so základnými zásadami na ktorých je štátna služba, i pracovnoprávne vzťahy vo všeobecnosti, založené. 
Na odvolanie štátneho zamestnanca musí existovať vážny dôvod. Odvolanie priamo riadeného vedúceho zamestnanca bez uvedenia dôvodu je výnimkou z tohto pravidla, nie pravidlom ako takým. Body 34 a 35 preto žiadame bez náhrady vypustiť. 

Túto pripomienku uplatňujeme ako pripomienku zásadnú. 
 	Z 	N 	Pracovné vzťahy zamestnancov vo verejnej správe sú upravované osobitnými predpisy. A to zákonom o štátnej službe a zákonom o výkone práce verejnom záujme. Zákonník práce upravuje pracovné vzťahy v súkromnej sfére (v zmysle pripomienky patrí do oblastí súkromného práva). Zákonník práce sa na štátnu službu vzťahuje delegovane a na vzťahy pri výkone práce vo verejnom záujme síce subsidiárne, avšak nie v tých prípadoch ktorých je potrebné upraviť niektoré inštitúty osobitným spôsobom. Osobitná úprava sa týka aj odvolávania vedúcich štátnych zamestnancov bez uvedenia dôvodov. 	
NS SR 	K čl. I bodu 45 
I. V § 53 žiadame bez náhrady vypustiť odseky 4 a 5. Vzhľadom na to, že funkcie podľa odseku 4 a 5 by mali byť aj na účely Zákonníka práce verejnými funkciami, t.j. majú garanciu zachovania pôvodného pracovného vzťahu, nie je dôvod poskytovať týmto osobám po skončení štátnozamestnaneckého pomeru odstupné. 

Túto pripomienku uplatňujeme ako pripomienku zásadnú. 

II. Vzhľadom na dĺžku výpovednej doby žiadame v prípade skončenia štátnozamestnaneckého pomeru dohodou zachovať odstupné vo výške dvojnásobku posledného priznaného funkčného platu a v prípade, že štátnozamestnanecký pomer trval viac ako tri roky odstupné vo výške trojnásobku posledného priznaného funkčného platu. 

Túto pripomienku uplatňujeme ako pripomienku zásadnú. 

III. Nesúhlasíme tiež s vylúčením súbehu výpovednej doby a poskytnutia odstupného. 

 	Z 	N 	Ad I: 
Obdobná úprava platí aj súčasnosti. Ide o obdobný nárok , aký patrí napríklad poslancom NRSR, členom vlády, zástupcom územnej samosprávy. 

Ad II a III: 
Predložená pripomienka je v zásadnom rozpore so základným zámerom návrhu zákona, ktorým je stabilizácia verejných financií. 
Predložený návrh nadväzuje na úlohu výslovne uvedenú v programovom vyhlásení vlády SR 
 	
NS SR 	K čl. I bodu 49 
Slová „najneskôr do piatich pracovných dní“ odporúčame nahradiť slovami „bez zbytočného odkladu odo dňa ich vzniku“. 

Nevidíme dôvod na ustanovenie lehoty na oznámenie zmien osobných údajov, nevyhnutných na realizáciu práv a povinností vyplývajúcich zo štátnozamestnaneckého pomeru. 
 	O 	N 	Považujeme za vhodnejšie ustanoviť konkrétnu lehotu na splnenie uvedenej povinnosti. 	
NS SR 	K čl. V bodu 12 
I. Vzhľadom na dĺžku výpovednej doby žiadame v prípade skončenia pracovného pomeru dohodou z dôvodov uvedených v § 63 ods. 1 písm. a) a b) Zákonníka práce a z dôvodu, keď zamestnanec vzhľadom na svoj zdravotný stav stratil dlhodobo spôsobilosť vykonávať doterajšiu prácu, ustanoviť odstupné vo výške dvojnásobku naposledy priznaného funkčného platu a v prípade, že pracovný pomer trval viac ako tri roky, odstupné vo výške trojnásobku naposledy priznaného funkčného platu. 

Túto pripomienku uplatňujeme ako pripomienku zásadnú. 

II. Zásadne tiež nesúhlasíme s ustanovením hornej hranice odstupného a odchodného v kolektívnej zmluve. Odsek 3 preto žiadame bez náhrady vypustiť. 

Túto pripomienku uplatňujeme ako pripomienku zásadnú. 

III. Nesúhlasíme tiež s vylúčením súbehu výpovednej doby a poskytnutia odstupného. 
 	Z 	N 	Ad 1: 
Predložená pripomienka je v rozpore so základným zámerom návrhu zákona, ktorým je stabilizácia verejných financií. 
V prípade akceptovania návrhu vznikne otázka opodstatnenosti priznať rovnaké odstupné aj v ďalších prípadoch. 

Ad 2: 
Navrhovaná úprava nezavádza hornú hranicu odstupného a odchodného – ide len o spresnenie už existujúcej úpravy. 

Ad 3: 
Predložená pripomienka je v zásadnom rozpore so základným zámerom návrhu zákona, ktorým je stabilizácia verejných financií. Predložený návrh nadväzuje na úlohu výslovne uvedenú v programovom vyhlásení vlády SR 
 	
GP SR 	Všeobecne 
Súčasne s týmto návrhom zákona je v pripomienkovom konaní aj návrh novely Zákonníka práce, ktorý v čl. IX novelizuje zákon o štátnej službe. 

Odporúčame tieto návrhy zosúladiť. 
 	O 	A 	 	
GP SR 	K Čl. I – bod 11 (§ 22 ods. 3) 
Odporúčame upresniť, ktoré sú to požadované doklady. 	O 	N 	Oznámenie o výberovom konaní podľa § 22 ods. 2 má obsahovať aj zoznam požadovaných dokladov. 
Služobný úrad môže požadovať (ako súčasť žiadosti podávanej elektronicky) zaslanie kópií všetkých dokladov požadovaných podľa vyhlásenia o VK. 
Služobný úrad môže (v služobnom predpise) upraviť, že niektoré doklady (napríklad výpis z registra trestov), resp. ich kópie nebude od uchádzačov požadovať v prípade elektronicky podávanej žiadosti (uchádzač predloží výpis najneskôr v deň výberového konania). 
 	
GP SR 	K Čl. I – bod 55 (§ 73 ods. 2) 
Odporúčame slovo „odpisy“ nahradiť slovom „kópie“. 	O 	A 	 	
GP SR 	K Čl. II a III 
Odporúčame navrhované ustanovenia v návrhu zákona posúdiť z hľadiska súladu s Ústavou Slovenskej republiky. 

Podľa čl. 65 ods. 1 Ústavy Slovenskej republiky obec a vyšší územný celok sú právnické osoby, ktoré za podmienok ustanovených zákonom samostatne hospodária s vlastným majetkom s so svojimi finančnými prostriedkami. 

Predkladané návrhy v čl. II a III novely podľa nášho názoru zasahujú do kompetencií samosprávy obcí a miest (v prvom prípade do kompetencie starostu obce a v druhom prípade do kompetencie zastupiteľstva). 
 	O 	N 	V samotnom ustanovení čl. 65 ods. 1 Ústavy SR, na ktoré sa MS SR odvoláva, sa uvádza, že obce a VÚC samostatne hospodária s vlastným majetkom „za podmienok ustanovených zákonom“. 

Na čele samosprávy obce stojí starosta, v prípade VÚC je to predseda. Zákon upravuje pevný rámec pre odmeňovanie týchto osôb. 
 	
KOZ SR 	Návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 400/2009 Z.z. o štátnej službe a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov a ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákony 

Konfederácia odborových zväzov SR predkladá k návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 400/2009 Z.z. o štátnej službe a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov a ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákony nasledujúce pripomienky. 

A: Zásadné pripomienky 
Čl. I 
34., 35 - § 37 ods.4 a 5 – nesúhlasíme s odvolaním vedúceho štátneho zamestnanca bez uvedenia dôvodu. 
Sme toho názoru, že na to, aby bol ktorýkoľvek štátny zamestnanec z funkcie odvolaný, musí existovať vážny dôvod, či už neuspokojivé plnenie služobných úloh, prípadne porušenie služobnej disciplíny. Nevidíme žiadny dôvod, aby takéto skutočnosti neboli zamestnancovi v odvolaní oznámené. Pokiaľ plní svoje služobné úlohy riadne a je z funkcie odvolaný bez uvedenia dôvodu ide podľa nášho názoru jednoznačne o subjektívne dôvody zo strany vedúceho úradu. 

45. - § 53 nesúhlasíme s vylúčením súbehu výpovednej doby a odstupného , ako aj zníženia sumy odstupného. 
Ide o výrazné zhoršenie podmienok výkonu štátnej služby. Od roku 2006 dochádza neustále k znižovaniu počtu zamestnancov celej verejnej správy, pokiaľ sa bude v prepúšťaní pokračovať je ohrozený výkon úloh štátu , a to predovšetkým na úrovni miestnej štátnej správy. Ak došlo koncom roka 2010 a v prvom polroku 2011 k zníženiu stavu zamestnancov o 20-30% sme presvedčení, že k ďaľšiemu prepúšťaniu by nemalo dôjsť, ak má štát riadne fungovať a teda úspora verejných financií , ktorá sa má dosiahnúť zrušením súbehu výpovednej doby a odstupného ako aj jeho zníženia je iluzórna. 

58., 63. – nesúhlasíme s vypustením § 83ods.1 písmg, § 93 – príplatok za vedenie služobného motorového vozidla. 
Pri jeho zavedení boli vážne dôvody spočívajúce vo výkone práce – vedenie vozidla a prípadne i starostlivosť o vozidlo. Nesúhlasíme so zdôvodnením, že za súčasnej premávky na cestách je pridelenie referentského vodzidla prínosom pre štátneho zamestnanca a zvýšením komfortu pri služobných cestách. 

Čl. V 
11. § 13ab- nesúhlasíme s navrhovaným znením : žiadame pred slovo „dva“ vložiť slovo „najmenej“ a vložiť druhú vetu tohto znenia : 
„Ak je daná výpoveď zamestnancovi, ktorý odpracoval u zamestnávateľa najmenej 
a) päť rokov a menej ako desať rokov, výpovedná doba je najmenej tri mesiace, 
b) desať rokov a menej ako dvadsať rokov, výpovedná doba je najmenej štyri mesiace, 
c) dvadsať rokov , výpovedná doba je najmenej päť mesiacov. 
KOZ SR nie je proti zbližovaniu právnej úpravy pracovných vzťahov vo verejnej správe, ale považujeme za nesprávne, aby sa tento cieľ dosahoval zhoršením pracovných podmienok zamestnancov vykonávajúcich práce vo verejnom záujme. 
12. -§ 13b – nesúhlasíme s vylúčením súbehu výpovednej doby a odstupného ako aj zníženia sumy odstupného a žiadame zmeniť znenie nasledovne : (1) Zamestnávateľ poskytne zamestnancovi odstupné, ak sa pracovný pomer skončí výpoveďou podľa ! 63 ods.1 písm.a) alebo b) alebo z dôvodu . že zamestnanec stratil vzhľadom na svoj zdravotný stav podľa lekárskeho posudku dlhodobo spôsobilosť vykonávať doterajšiu prácu alebo dohodou z tých istých dôvodov. Zamestnancovi podľa prvej vety patrí odstupné najmenej v sume , ktorá je násobkom jeho funkčného platu a počtu mesiacov, zodpovedajúcich výpovednej dobe podľa § 13ab. 
Alternatívne ponechať súčasný stav 
Zdôvodnenie : podľa súčasného právneho vzťahu platí právna úprava obsiahnutá v Zákonníku práce aj pre zamestnancov, ktorí vykonávajú práce vo verejnom záujme. Nie je dôvodné prijať navrhovanú právnu úpravu, ktorá je výrazne nevyhovujúca, ako je navrhovaná právna úprava odstupného pre zamestnancov na ktorých sa bude vzťahovať navrhovaná právna úprava v § 76 ods. 2 ZP. 

Čl. VI 
7., 9. – nesúhlasíme s vypustením § 4 ods.4 a § 14 b – t.j. zrušením príplatku za vedenie služobného vozidla. 
8. v § 10 ods.2 doplniť na konci prvej vety slová „ na začiatku kalendárneho roka“ 
zdôvodnenie :podľa súčasného právneho stavu je značná odlišnosť pri rozhodovaní o osobnom príplatku . Rozhodovanie o osobnom príplatku na začiatku kalendárneho roka obmedzí administratívnu náročnosť. 
10. - § 19 ods.1 nesúhlasíme s navrhovanou zmenou znenia žiadame ponechať súčasné znenie 
navrhované znenie by zhoršilo postavenie zamestnancov, a je v rozpore so základnou zásadou pracovnoprávnych vzťahov vyjadrenou v čl. 3 Zákonníka práce, podľa ktorej zamestnanci majú právo na plat za vykonanú prácu. Navrhovaná zmena je aj v rozpore s ustanovením § 47 ods.1 písm.a) Zákonníka práce, ktoré sa vzťahuje aj na zamestnancov pri výkone práce vo verejnom záujme. 
13. – žiadame vypustiť celé znenie § 32d 
Zdôvodnenie : v súčasnej dobe je mnoho nezamestnaných, ktorí spĺňajú kvalifikačné predpoklady na výkon práce vo verejnom záujme. Rozširovať výnimky z plnenia kvalifikačného predpokladu vzdelania je podľa nášho názoru nežiadúce. Pri prijímaní zákona o verejnej službe skončil pracovný pomer zamestnancom, ktorí nespĺňali predpoklady vzdelania a nemali udelenú výnimku 30.apríla 2002. Je to v rozpore s ustanovením § 3 zákona č. 552/2003 Z.z. 

B : Všeobecné 

Čl. I 
13. - §23 ods. 1 písm. a) , b) doplniť : písm.b) o text..........štátnych zamestnancov a zamestnancov vo verejnom záujme v príslušnom služobnom úrade....... 
zdôvodnenie : navrhovaným doplnením by sa zosúladila časť úpravy so štátnymi zamestnancami, nakoľko zákonom č. 313/2001 Z.z. došlo k rozdeleniu dovtedy rovnocenného postavenia štátnych zamestnancov a zamestnancov verejnej služby; 

Čl. VI 
2. - §1 – KOZ SR odporúča ponechať možnosť voľby odmeňovania zamestnancov VÚC a obcí na zastupiteľstvo samosprávneho kraja alebo obecného zastupiteľstva z týchto dôvodov. 
Systém odmeňovania podľa Zákonníka práce , teda podľa vlastných mzdových prostriedkov platí v časti miest a obcí od roku 2004,a s jeho uplatnením nevznikajú žiadne vážnejšie problémy. Navrhovanou zmenou by došlo k narušeniu právnej istoty zamestnancov. Máme za to, že zavedením odmeňovania podľa § 553/2003 Z.z. by sa zvýšila transparentnosť odmeňovania, a kôr môže dôjsť k situácii, že bude narušený prvok samosprávnosti vo VÚC, mestách a obciach. Odmeňovanie podľa Zákonníka práce využívajú na Slovensku najmä väčšie mestá, a naopak menšie obce, ktorých je väčšina tento systém nevyužívajú takže úspora verejných financií je diskutabilná. VÚC, mestá a obce majú dostatok kontrolných mechanizmov, ktoré môže zabrániť plytvaniu verejných financií. 

13. - § 32c – doplniť o znenie : 
Zamestnancovi, ktorý vykonáva prácu vo verejnom záujme u zamestnávateľa, ktorý je zdravotníckym zariadením, ktorému patrí úhrada za poskytnutú zdravotnú starostlivosť podľa osobitného predpisu, jeho základná zložka mzdy dohodnutá podľa Zákonníka práce musí byť najmenej v sume zodpovedajúceho tarifného platu podľa tohto zákona 
 	Z 	N 	K čl. I. 
Pripomienky k bodom 34 a 35 
Pracovné vzťahy zamestnancov vo verejnej správe sú upravované osobitnými predpisy. A to zákonom o štátnej službe a zákonom o výkone práce verejnom záujme. Zákonník práce upravuje pracovné vzťahy v súkromnej sfére (v zmysle pripomienky patrí do oblastí súkromného práva). Zákonník práce sa na štátnu službu vzťahuje delegovane a na vzťahy pri výkone práce vo verejnom záujme síce subsidiárne, avšak nie v tých prípadoch ktorých je potrebné upraviť niektoré inštitúty osobitným spôsobom. Osobitná úprava sa týka aj odvolávania veducich štátnych zamestnancov bez uvedenia dôvodov. 

Pripomienka k bodu 45 
Predložená pripomienka je v zásadnom rozpore so základným zámerom návrhu zákona, ktorým je stabilizácia verejných financií. 

Pripomienky k bodom 58 a 63 
Pripomienky boli akceptované. 

K čl. V 
K bodu 11 
Predložená pripomienka je v zásadnom rozpore so základným zámerom návrhu zákona, ktorým je stabilizácia verejných financií. 

K čl. VI 
K bodu 2 
V zákone č. 553/2003 Z. z. sú ustanovené viaceré liberalizačné inštitúty, ktoré umožňujú pružne oceniť prácu mladých zamestnancov vrátane zamestnancov, ktorí podávajú „nadpriemerne výkony“. Zamestnávateľ môže v súlade so zákonom najmä: 
- zamestnancovi (okrem pedagogického zamestnanca a odborného zamestnanca podľa zákona č. 317/2009 Z. z. o pedagogických zamestnancoch a odborných zamestnancoch) zamestnávateľ určiť tarifný plat v rámci rozpätia najnižšej a najvyššej platovej tarify platovej triedy, do ktorej ho zaradil, nezávisle od dĺžky započítanej praxe (§ 7 ods. 4) . Takto určený tarifný plat nesmie byť nižší, ako by bol tarifný plat určený podľa zaradenia do platového stupňa. okruh pracovných činností vykonávaných zamestnancami, ktorým sa tarifný plat takto určí dohodne zamestnávateľ v kolektívnej zmluve alebo ich vymedzí vo vnútornom predpise. Z uvedeného vyplýva, že mladému zamestnancovi môže zamestnávateľ priznať tarifný plat v najvyššom platovom stupni, 
- zamestnancovi namiesto funkčného platu priznať osobný plat počas vykonávania osobitne významných pracovných činností alebo mimoriadne náročných pracovných úloh. Osobný plat (§ 7a) sa zamestnancovi poskytuje, pokiaľ trvajú dôvody, na základe ktorých mu bol priznaný. Priznaný osobný plat možno zvýšiť, znížiť alebo odobrať na základe úrovne kvality plnenia pracovných úloh. Zákon neustanovuje hornú hranicu osobného platu,. 
- zamestnancovi na ocenenie mimoriadnych osobných schopností, dosahovaných pracovných výsledkov alebo za vykonávanie práce nad rámec pracovných povinností priznať osobný príplatok (§ 10). Osobný príplatok možno zvýšiť, znížiť alebo odobrať na základe návrhu príslušného vedúceho zamestnanca. Limit osobného príplatku je 100 % platovej tarify najvyššieho platového stupňa platovej triedy, do ktorej je zamestnanec zaradený, 
- umeleckému zamestnancovi, zamestnancovi inej umeleckej ustanovizne, ktorej predmetom činnosti je interpretovať hudobné diela, a zamestnancovi vykonávajúcemu remeselné, manuálne alebo manipulačné pracovné činnosti s prevahou fyzickej práce poskytovať výkonnostný príplatok podľa množstva a kvality práce (§ 14a). Priznaním výkonnostného príplatku nie je dotknutá možnosť priznať zamestnancovi osobný príplatok, 
- poskytovať zamestnancovi odmenu (§ 20) , okrem iného, za 
a) kvalitné vykonávanie pracovných činností alebo za vykonanie práce presahujúcej rámec pracovných činností vyplývajúcich z dohodnutého druhu práce, 
b) splnenie mimoriadnej pracovnej úlohy alebo osobitne významnej pracovnej úlohy, alebo vopred určenej cieľovej pracovnej úlohy, prípadne jej ucelenej etapy. Zákon neupravuje výšku jednotlivej odmeny ani počet odmien, ktoré možno v priebehu časovo ohraničeného obdobia priznať. 
Poznamenávame, že zamestnancovi vyššieho územného celku a obce, ktorý zabezpečuje výkon samosprávnej pôsobnosti alebo prenesený výkon štátnej správy, patrí zvýšenie tarifného platu o 15 % (§ 7 ods. 7). Okruh týchto zamestnancov určí zamestnávateľ. 

K bodom 7 a 9 
Pripomienka akceptovaná 

K bodu 8 
vrhovanou úpravou by sa obmedzili práva zamestnávateľa; zamestnávateľ by mohol priznať osobný príplatok len k jeden termín, t.j. na začiatku roka. Podľa existujúcej právnej úpravy zamestnávateľ môže priznať zamestnancovi osobný príplatok k termínu, keď vzniknú dôvody na jeho priznanie (ocenenie mimoriadnych osobných schopnosti atď. podľa § 10 ods. 1 zákona 553/2003 Z. z. ) Obdobná úprava je aj v zákone č. 400/2009 Z. z. 

K bodu 10 
Ako sa uvádza v dôvodovej správe, ide o zosúladenie úpravy platu za prácu nadčas s úpravou v zákone č. 400/2009 Z. z. 
Pripomienka nie je odôvodnená. Účelom predloženej úpravy nie je „neumožnenie preplácania nadčasov“. 
Existujúca úprava taktiež poskytuje dve rovnocenné alternatívy – plat za prácu nadčas alebo čerpanie plateného náhradného voľna. 

K bodu 13 
Systém odmeňovania upravený podľa Zákonníka práce je založený na individuálnej dohode o mzde alebo podľa podmienok odmeňovania dohodnutých v podnikovej kolektívnej zmluve. Nie je možné zasahovať do zmluvného systému odmeňovania určením základnej zložky mzdy 
Pripomienku bude možné riešiť v rámci pripravovanej koncepcie právnej úpravy pracovných vzťahov vo verejnej správe. 

Je možné súhlasiť s názorom, že je potrebné obmedzovať poskytovanie výnimiek z plnenia kvalifikačného predpokladu. Poznamenávame ale, že zákon 313/2001 Z. z. o verejnej službe v § 55 zachovával a upravoval poskytovanie výnimiek z plnenia kvalifikačného predpokladu vzdelania za ustanovených podmienok s časovým obmedzením a bez časového obmedzenia. Tieto výnimky zostali zamestnancom zachované podľa predchodených ustanoveniach zákona č. 553/2003 Z. z. 

TÚ SR 	Čl. I bod 32 
Nejasné znenie § 35a písm. a) ohľadom potreby vypísať výberové konanie, pretože v úvodnej vete je dohoda a v písmene a) je výberové konanie.  	O 	N 	Podmienkou možnej dohody je úspešné absolvovanie výberového konania do stálej štátnej služby. 	
TÚ SR 	Čl. I bod 45 
§ 53 odstupné odsek 1 vypustiť slová: „ktorého štátnozamestnanecký pomer trval najmenej jeden rok,“ 
Navrhujeme zrušiť podmienku vyplácania odstupného od 1 roka trvania štátnozamestnaneckého pomeru. Zamestnávateľ môže prepustiť zamestnanca bez vyplatenia odstupného v rámci skúšobnej doby. 

Navrhujeme na koniec prvej vety doplniť slová: „a ak jeho štátnozamestnanecký pomer trval najmenej 10 rokov, patrí mu odstupné v sume trojnásobku funkčného platu, ktorý mu patril v čase, keď vznikol dôvod, na základe ktorého došlo k skončeniu štátnozamestnaneckého pomeru“ 
V tomto zmysle upraviť aj odseky 2 až 4. 
Odôvodnenie: po postupnom zrušení všetkých výhod, ktoré zamestnanci vstupujúci do štátnej služby v roku 2002 dostali, navrhujeme zohľadniť túto skutočnosť a oceniť vernosť štátnej službe. 
 	O 	N 	Predložená pripomienka je v rozpore so základným zámerom návrhu zákona, ktorým je stabilizácia verejných financií. 	
TÚ SR 	Čl. I bod 45 - doplniť odsek 6: 
„(6) V podnikovej kolektívnej zmluve možno dohodnúť zvýšenie odstupného 
nad rozsah ustanovený v odseku 1 až 4 a kolektívnou zmluvou vyššieho stupňa 
na príslušný kalendárny rok najviac o dvojnásobok funkčného platu.“ 

Rovnako navrhujeme doplniť v § 54 odsek 3: 
„(3) V podnikovej kolektívnej zmluve možno dohodnúť zvýšenie odchodného nad rozsah ustanovený v odseku 1 a kolektívnou zmluvou vyššieho stupňa 
na príslušný kalendárny rok najviac o dvojnásobok funkčného platu.“. 

Ide o zosúladenie a zrovnoprávnenie s rovnakými ustanoveniami v čl. V bod 12 návrhu. 
 	O 	N 	Navrhovaná úprava je nadbytočná – úprava odstupného v podnikovej kolektívnej zmluve v štátnej službe je v § 119 ods. 3 zákona o štátnej službe. 	
TÚ SR 	Čl. I bod 62 
Upozorňujeme, že súčasné platné znenie § 89 ods. 2 „Osobný príplatok podľa odseku 1 možno zvýšiť, znížiť alebo odňať na základe úrovne kvality plnenia služobných úloh alebo pri zmene štátnozamestnaneckého pomeru podľa § 32.“ neumožňuje znížiť osobný príplatok v prípade zníženia mzdových prostriedkov schválených zákonom o štátnom rozpočte na príslušný kalendárny rok. 	O 	N 	Osobným príplatkom sa ohodnocuje nadpriemerné plnenie úloh. Dôvodom na jeho zníženie prípadne odobratie nemôže byť nedostatok finančných prostriedkov. 	
TÚ SR 	Čl. V bod 12  
K § 13b ods. 1 - Navrhujeme zjednotiť vyplácanie odstupného a odchodného so štátnou službou podľa našej pripomienky k čl. I bod 45. 
V § 13b ods. 1 navrhujeme vypustiť slová: „ktorého pracovný pomer trval najmenej jeden rok,“ a doplniť vetu: Ak jeho pracovný pomer trval najmenej 10 rokov, patrí mu odstupné v sume trojnásobku funkčného platu, alebo priemerného mesačného zárobku“. 	O 	N 	Predložená pripomienka je v rozpore so základným zámerom návrhu zákona, ktorým je stabilizácia verejných financií. 	
TÚ SR 	Čl. VI bod 10 
Navrhujeme vypustiť navrhované znenie § 19 ods.1. 

Odôvodnenie: neumožnením preplácania nadčasov u niektorých profesií (napríklad vodiči) dôjde k poklesu ich platov a zároveň zvýšeniu administratívy spojenej so sledovaním čerpania ich náhradného voľna v priebehu 2 mesiacov. Upozorňujeme, že neustále znižovanie stavu zamestnancov v rozpočtových a príspevkových organizáciách povedie aj tak ku konečnému preplácaniu týchto hodín z dôvodu nemožnosti čerpania náhradného voľna. 	O 	N 	Ako sa uvádza v dôvodovej správe, ide o zosúladenie úpravy platu za prácu nadčas s úpravou v zákone č. 400/2009 Z. z. 
Pripomienka nie je opodstatnená. Účelom predloženej úpravy nie je „neumožnenie preplácania nadčasov“. 
Existujúca úprava taktiež poskytuje dve rovnocenné alternatívy – plat za prácu nadčas alebo čerpanie plateného náhradného voľna. 
 	
ÚPSVAR 	K § 5 ods. 1 
- navrhujeme doplniť do plnenia úloh pri vykonávaní štátnych záležitostí – plnenie úloh súvisiacich s riadením štátu v krízových situáciách mimo času vojny a vojnového stavu 	O 	N 	Pripomienka je nad rámec navrhovanej úpravy. 	
ÚPSVAR 	K § 7 ods. 2 zákona 
- navrhujeme, aby nariadenie vlády ustanovovalo nielen odbory štátnej služby ako také, ale aj ich obsahovú náplň 

 	O 	N 	Pripomienka je nad rámec navrhovanej úpravy, nie je dostatočne určitá (zákon je v riadnom legislatívnom procese!) a nie je odôvodnená. 

Pripraviť návrh nariadenia vlády s uvedeným obsahom môže komplikovať (ak nie priamo vylučovať) existujúca charakteristika platových tried. 
 	
ÚPSVAR 	K § 11 ods. 1 
doplniť rozšírenie právomocí vedúceho štátneho zamestnanca (určovať a ukladať úlohy, organizovať, riadiť, kontrolovať a hodnotiť) k podriadenému zamestnancovi (t.j. nielen k štátnemu zamestnancovi, keďže v praxi sú v jednom organizačnom útvare štátni zamestnanci i zamestnanci pri výkone práce vo verejnom záujme  	O 	N 	Pripomienka je nad rámec navrhovanej úpravy. 	
ÚPSVAR 	K § 13 ods.8 
navrhujeme obdobnú úpravu, ako bola v zákone č. 312/2001 Z.z. o štátnej službe, kedy zástupca vedúceho služobného úradu na základe poverenia zastupoval vedúceho v celom rozsahu jeho práv a povinností. 
Pri súčasnej úprave, v zmysle ktorej vedúci úradu v písomnom poverení určí rozsah zastupovania, môže nastať patová situácia, kedy vedúci služobného úradu nebude môcť robiť právne úkony v oblasti štátnozamestnaneckých vzťahov a zástupca vedúceho služobného úradu vzhľadom na rozsah daných oprávnení taktiež. 
 	Z 	N 	Pripomienka je neopodstatnená. 

Nemožno striktne ustanoviť, že zástupca bude zastupovať vedúceho služobného úradu v celom rozsahu. Udelenie takéhoto poverenia je v dispozícii vedúceho služobného úradu. 

Obdobná úprava sa vzťahuje na zastupovanie každého vedúceho zamestnanca v služobnom úrade. 
 	
ÚPSVAR 	K § 16 ods. 1 
- navrhujeme skrátenie adaptačného obdobia v stálej štátnej službe na tri mesiace  	O 	N 	Pripomienka je nad rámec navrhovanej úpravy. 	
ÚPSVAR 	K § 16 ods. 3 
- pokiaľ nedôjde k zmene § 16 ods. 1, navrhujeme slová „najmenej jeden rok“ nahradiť slovami „najmenej päť mesiacov“( adaptačné obdobie, uvedené v odseku 1 tohto §-u, je stanovené na päť mesiacov. Z tohto dôvodu považujeme nepretržité 5-mesačné trvanie štátnozamestnaneckého pomeru postačujúce na odpustenie adaptačného obdobia) 	O 	N 	Pripomienka je nad rámec navrhovanej úpravy. 
Považujeme za potrebné ponechať aktuálny text, ktorého súčasťou je aj druhá podmienka – časovo ohraničené obdobie od skončenia predchádzajúceho štátnozamestnaneckého pomeru. 
Zákon ustanovuje dlhšiu dobu trvania štátnozamestnaneckého pomeru (ako podmienku pre odpustenie adaptačného obdobia) za tým účelom, aby boli do istej miery „pokryté“ aj prípady, keď štátny zamestnanec v predchádzajúcom štátnozamestnaneckom pomere neabsolvoval adaptačné vzdelávanie. Dobu, v ktorej má štátny zamestnanec absolvovať nemožno teda zamieňať s dobou, počas ktorej vykonával štátnu službu bez adaptačného obdobia. 
 	
ÚPSVAR 	K § 20 ods. 2 
– vypustiť písm. b) obsadzovanie štátnozamestnaneckých miest na základe výberu 
Odôvodnenie: pokiaľ sa bude realizovať výberové konanie s možnosťou pre vonkajšie alebo vnútorné výberové konanie, nie je nutné, aby sa realizoval aj výber. Podrobnosti o výberovom konaní upraví služobný predpis, ktorý rozlíši, aké schopnosti, osobnostné vlastnosti, odborné znalosti sú potrebné alebo vhodné vzhľadom na povahu činností, ktoré má štátny zamestnanec vykonávať na príslušnom štátnozamestnaneckom mieste, konkrétne pre vedúceho zamestnanca a konkrétne pre ostatných štátnych zamestnancov. 
 	O 	N 	Pripomienka je nad rámec navrhovanej úpravy. 	
ÚPSVAR 	K § 23 (bod 20 návrhu) 
- v poslednej vete bodu 20. navrhujeme posúdiť, ktoré ustanovenia sa primerane vzťahujú na vnútorný výber 
- vzhľadom k dopĺňaniu nových odsekov a posunu číslovania (návrh odsek 3 ž 6) 
 	O 	N 	Vnútorný výber bol z návrhu zákona vypustený. 	
ÚPSVAR 	K § 28 (skúšobná doba) 
- posúdiť návrh právnej úpravy o skúšobnej dobe., navrhujeme upraviť tak, aby skúšobná doba mohla byť dohodnutá medzi služobným úradom a štátnym zamestnancom (a nevyplývala by zo zákona o štátnej službe). 
- v praxi dochádza k situáciám, že v rámci viacerých po sebe nasledujúcich dočasných štátnych služieb sa skúšobné doby viackrát opakujú (napr. dočasná štátna služba počas dočasnej práceneschopnosti; potom dočasná štátna služba počas materskej dovolenky; následne môže byť dočasná štátna služba podľa § 17 ods.3 písm.b) zákona o štátnej službe na inom štátnozamestnaneckom mieste a pod.) 
- v služobných úradoch sú štátni zamestnanci, ktorí majú niekoľko zaniknutých a vzniknutých právnych vzťahov a podľa § 28 im vždy plynie skúšobná doba, pričom môže ísť o výkon tých istých činností. 
- Súdy považujú skončenie štátnozamestnaneckého pomeru v skúšobnej dobe, ktorá sa opakuje, za neplatný právny úkon - vzhľadom na § 39 Občianskeho zákonníka v nadväznosti na § 121 zákona o štátnej službe – prieči sa dobrým mravom. 
 	O 	N 	Pripomienka je čiastočne bezpredmetná, a to vzhľadom na navrhované súvisiace zmeny v texte zákona (doplnenie úpravy zmeny štátnozamestnaneckého pomeru). 
V nadväznosti na argument opierajúci sa o judikatúru súdov Slovenskej republiky vzniká nevyhnutná otázka skúmať dôvod, pre ktorý sa služobný úrad rozhodne s takýmto štátnym zamestnancom (ktorému dal opakovane príležitosť vykonávať štátnu službu) skončiť štátnozamestnanecký pomer v skúšobnej dobe. 
 	
ÚPSVAR 	K § 31 písm. f)  
– zmenu sídla služobného úradu – navrhujeme vypustiť ako zmenu štátnozamestnaneckého pomeru 
- zmena sídla nemusí mať vplyv na výkon štátnej služby štátnym zamestnancom, nakoľko sa nemení služobný úrad a nemusí sa meniť ani pravidelné miesto vykonávania štátnej služby štátneho zamestnanca 
- Podľa nášho názoru je postačujúca úprava vo forme zmeny služobného úradu a zmeny pravidelného miesta vykonávania štátnej služby 
 	O 	N 	Pripomienka je nad rámec navrhovanej úpravy. 	
ÚPSVAR 	K § 31 ods.3  
navrhujeme doplniť zmenu opisu činností resp. zmenu najnáročnejšej činnosti uvedenej v služobnej zmluve ako zmenu štátnozamestnaneckého pomeru ex lege, v prípadoch, keď jedna z najnáročnejších činností bola preradená do vyššej platovej triedy pri zmene právnej úpravy 	O 	N 	Navrhovaná úprava je nad rámec predloženého návrhu zákona. 
Domnievame sa, že získať súhlas štátneho zamestnanca so skutočnosťou, že bude preradený do vyššej platovej triedy (bez zmeny vykonávaných činností) by v praxi nemalo spôsobovať problémy. 
 	
ÚPSVAR 	K § 33 ods. 5 zákona (bod 31. Návrhu) 
- navrhujeme tento bod vypustiť a ponechať pôvodné znenie ustanovenia 
- navrhované znenie sa javí ako zmätočné. 
- platné znenie vyžaduje na preloženie štátneho zamestnanca podľa § 33 ods. l písm. d) a e) dohodu vedúcich úradov príslušných služobných úradov 
- podľa doplnenia bodom 31. návrhu, ak k takejto dohode nedôjde, bude preloženie možné, ak vedúci úradu, do ktorého má byt' štátny zamestnanec preložený, súhlasí s preložením. 
- pokiaľ vedúci úradu, do ktorého má byt' štátny zamestnanec preložený, súhlasí s preložením, tak udelením súhlasu sa v podstate uzatvára dohoda o preložení štátneho zamestnanca. 
 	O 	N 	Dohodu o preložení môže iniciovať aj služobný úrad, do ktorého má byť štátny zamestnanec preložený. Služobný úrad štátneho zamestnanca (vedúci úradu) s preložením nemusí súhlasiť. 
Aplikácia navrhovaného textu prichádza do úvahy, keď nedôjde k dohode vedúcich služobných úradov. 
 	
ÚPSVAR 	K § 39 ods. 1 (bod 39 a 40) 
- vzhľadom na zmenu v § 47 písm. c), d), e), f) navrhujeme tiež zmenu § 39 ods. 1 nasledovne: 
Text „ na štátnozamestnanecké miesto v tom istom odbore štátnej služby a na tú istú funkciu (§ 29)“ nahradiť textom „na iné vhodné štátnozamestnanecké miesto“ 

 	O 	A 	 	
ÚPSVAR 	K § 47  
navrhujeme doplniť výpovedné dôvody 
- ak štátny zamestnanec nesúhlasí so zmenou pravidelného miesta vykonávania štátnej služby 
- ak sa zrušuje zamestnávateľ, resp. jeho časť, 
- keď zamestnanec nespĺňa predpoklady ustanovené osobitným predpisom alebo určené služobným úradom 
Ide o doplnenie právnej úpravy obdobnej k úprave Zákonníka práce. 
 	O 	N 	Pripomienka je nad rámec navrhovanej úpravy. 	
ÚPSVAR 	K § 47 písm. d) zákona 
- navrhujeme slová „štátny zamestnanec“ nahradiť slovami „ štátneho zamestnanca“ a slová „nesúhlasí so zaradením na vykonávanie štátnej služby na štátnozamestnanecké miesto v tom istom odbore štátnej služby a na tú istú funkciu (§29)“ nahradiť slovami „nemožno trvale preložiť na vykonávanie štátnej služby na iné vhodné štátnozamestnanecké miesto, pretože služobný úrad takéto miesto nemá“. 
- Odôvodnenie: služobný úrad musí ponúknuť dotknutému štátnemu zamestnancovi vhodné štátnozamestnanecké miesto. Platná právna úprava vychádza zo skutočnosti, že služobný úrad má pri odvolávaní vedúceho v priamej riadiacej pôsobnosti bez uvedenia dôvodu k dispozícii štátnozamestnanecké miesto v tom istom odbore štátnej služby a v tej istej funkcii. Pre aplikačnú prax je také ustanovenie nepoužiteľné, pretože služobné úrady nemajú k dispozícii voľné miesta v platovej triede vedúcich. 

 	Z 	N 	Návrh nemožno akceptovať. 
Štátneho zamestnanca nemožno bezdôvodne odvolať z riadiacej pozície a dať mu následne výpoveď bez toho, aby mu bolo ponúknuté iné štátnozamestnanecké miesto. 
Hmotnoprávnou podmienkou výpovede je splnenie ponukovej povinnosti služobného úradu. Ponuka vhodného miesta sa navrhuje upraviť odlišne v porovnaní s existujúcim stavom. 
 	
ÚPSVAR 	K § 48 Výpovedná doba  
–návrh znenia odsekov 1 až 5: 
(1) Ak je daná výpoveď, štátnozamestnanecký pomer sa skončí uplynutím výpovednej doby. 
(2) Výpovedná doba pre štátneho zamestnanca je dva mesiace. 
(3) Ak je služobným úradom daná výpoveď štátnemu zamestnancovi, ktorého služobný pomer ku dňu doručenia výpovede trval najmenej 
a) jeden rok a menej ako päť rokov, výpovedná doba je najmenej dva mesiace 
b) päť rokov a menej ako desať rokov, výpovedná doba je najmenej tri mesiace 
c) desať rokov a menej ako 20 rokov, výpovedná doba je najmenej štyri mesiace 
d) 20 rokov, výpovedná doba je najmenej päť mesiacov. 
(4) Výpovedná doba začína plynúť od prvého dňa kalendárneho mesiaca nasledujúceho po doručení výpovede a skončí sa uplynutím posledného dňa príslušného kalendárneho mesiaca. 
(5) Počas plynutia výpovednej doby možno štátneho zamestnanca, ktorému služobný úrad dal výpoveď podľa § 47 písm. a) až f), trvale preložiť v služobnom úrade alebo do iného služobného úradu. Ak dôjde k trvalému preloženiu štátneho zamestnanca podľa prvej vety, plynutie výpovednej doby sa zastaví a štátnozamestnanecký pomer trvá naďalej. 
(6) Počas plynutia výpovednej doby patrí štátnemu zamestnancovi funkčný plat v zložení tarifný plat a príplatky. Príplatky mu patria len za činnosti, ktoré štátny zamestnanec skutočne vykonáva. 
Zdôvodnenie: 
K ods. 3- Navrhované znenie je z dôvodu rovnakého zaobchádzania s občanmi SR a nediskriminácie štátnych zamestnancov voči ostatným zamestnancom 
K ods. 6 - Malo by sa predísť špekuláciám o výške funkčného platu napr. počas prekážok v práci na strane zamestnávateľa podľa § 142 ZP. 
 	Z 	N 	Obsahom pripomienky je takmer identický opis predmetnej časti návrhu novelizácie Zákonníka práce. 

Návrh nemožno akceptovať z dôvodu rozporu zo základným zámerom predkladaného návrhu zákona. 

Navrhovaná úprava v odseku 6 je v rozpore so skutočnosťou, že štátny zamestnanec môže v priebehu výpovednej doby naďalej plniť úlohy na svojom pôvodnom mieste (o ktorého zrušení už bolo rozhodnuté, avšak k jeho faktickému zrušeniu dôjde až uplynutím výpovednej doby). 
Návrh nezodpovedá platnej úprave platových náležitostí štátneho zamestnanca. 
 	
ÚPSVAR 	K § 53 (-bod 45 návrhu) 
navrhujeme nasledovné znenie § 53: 
„§ 53 Odstupné 
(1) Štátnemu zamestnancovi v stálej štátnej službe, ktorého štátnozamestnanecký pomer trval menej ako jeden rok, pri skončení štátnozamestnaneckého pomeru dohodou o skončení štátnozamestnaneckého pomeru z dôvodu uvedeného v § 47 ods. 1 písm. a) a b) patrí odstupné v sume funkčného platu, ktorý mu patril v čase, keď vznikol dôvod, na základe ktorého došlo k skončeniu štátnozamestnaneckého pomeru, ak jeho štátnozamestnanecký pomer trval najmenej jeden rok, patrí mu odstupné v sume dvojnásobku funkčného platu, ktorý mu patril v čase, keď vznikol dôvod, na základe ktorého došlo k skončeniu štátnozamestnaneckého pomeru a ak jeho štátnozamestnanecký pomer trval najmenej tri roky, patrí mu odstupné v sume trojnásobku funkčného platu, ktorý mu patril v čase, keď vznikol dôvod, na základe ktorého došlo k skončeniu štátnozamestnaneckého pomeru. Ak funkčný plat podľa prvej vety je nižší ako posledne priznaný funkčný plat, patrí štátnemu zamestnancovi odstupné v sume podľa prvej vety určenej z jeho posledne priznaného funkčného platu. 
(2) Štátnemu zamestnancovi v stálej štátnej službe, ktorého štátnozamestnanecký pomer trval menej ako jeden rok a ktorý bol odvolaný z funkcie vedúceho zamestnanca podľa § 37 ods. 1 alebo § 37 ods. 3 písm. b) alebo písm. c) alebo ktorého vykonávanie funkcie vedúceho zamestnanca sa skončilo na základe zákona podľa § 38, pri skončení štátnozamestnaneckého pomeru dohodou o skončení štátnozamestnaneckého pomeru z dôvodu uvedeného v § 47 ods. 1 písm. c) a d) patrí odstupné v sume funkčného platu, ktorý mu patril pred odvolaním z funkcie vedúceho zamestnanca alebo pred skončením vykonávania funkcie vedúceho zamestnanca na základe zákona, ak jeho štátnozamestnanecký pomer trval najmenej jeden rok, patrí mu odstupné v sume dvojnásobku funkčného platu, ktorý mu patril pred odvolaním z funkcie vedúceho zamestnanca alebo pred skončením vykonávania funkcie vedúceho zamestnanca na základe zákona a ak jeho štátnozamestnanecký pomer trval najmenej tri roky, patrí mu odstupné v sume trojnásobku funkčného platu, ktorý mu patril pred odvolaním z funkcie vedúceho zamestnanca alebo pred skončením vykonávania funkcie vedúceho zamestnanca na základe zákona. Ak funkčný plat podľa prvej vety je nižší ako posledne priznaný funkčný plat, patrí štátnemu zamestnancovi odstupné v sume podľa prvej vety určenej z jeho posledne priznaného funkčného platu. 
(3) Štátnemu zamestnancovi, ktorý bol odvolaný z funkcie vedúceho zamestnanca podľa § 37 ods. 4 alebo ods. 5, pri skončení štátnozamestnaneckého pomeru dohodou o skončení štátnozamestnaneckého pomeru z dôvodu uvedeného v § 47 ods. 1 písm. d) patrí odstupné v sume dvojnásobku funkčného platu, ktorý mu patril pred odvolaním z funkcie vedúceho zamestnanca a ak jeho štátnozamestnanecký pomer trval najmenej tri roky, patrí mu odstupné v sume trojnásobku funkčného platu. Ak funkčný plat podľa prvej vety je nižší ako posledne priznaný funkčný plat, patrí štátnemu zamestnancovi podľa prvej vety odstupné v sume podľa prvej vety určenej z jeho posledne priznaného funkčného platu. 
(4) Ak osobitný predpis neustanovuje inak, štátnemu zamestnancovi vo verejnej funkcii, ktorý je v dočasnej štátnej službe a ktorého štátnozamestnanecký pomer trval menej ako jeden rok, pri skončení štátnozamestnaneckého pomeru odvolaním z funkcie alebo uplynutím funkčného obdobia podľa osobitného predpisu patrí odstupné v sume v sume posledne priznaného funkčného platu vo verejnej funkcii, ak jeho štátnozamestnanecký pomer trval najmenej jeden rok, patrí mu odstupné v sume dvojnásobku jeho posledne priznaného funkčného platu vo verejnej funkcii a ak jeho štátnozamestnanecký pomer trval najmenej tri roky, patrí mu odstupné v sume trojnásobku jeho posledne priznaného funkčného platu vo verejnej funkcii. 
(5) Ustanovenie odseku 4 sa vzťahuje aj na štátneho zamestnanca v dočasnej štátnej službe, ktorý je štatutárny orgán vymenovaný podľa osobitného predpisu.“ 
Odôvodnenie: návrh novely zákona o štátnej službe by znevýhodňoval štátnych zamestnancov oproti zamestnancom, ktorým by sa odstupné vyplácalo podľa návrhu novely (k § 76 ods. 2) Zákonníka práce. 
Navrhujeme upraviť výšku odstupného podľa návrhu novely Zákonníka práce. 
Odôvodnenie k § 53 ods. 4 - pre obdobie trvania štátnozamestnaneckého pomeru po odvolaní z verejnej funkcie do skončenia štátnozamestnaneckého pomeru je potrebné stanoviť nový funkčný plat, keďže štátny zamestnanec nemá nárok na príplatok za riadenie (neriadi žiadny útvar). Vyplatenie odstupného z posledne priznaného (nižšieho) funkčného platu bez príplatku za riadenie by bolo diskriminačné pre zamestnanca, ktorý bol pred vymenovaním do verejnej funkcie v stálej štátnej službe a jeho štátnozamestnanecký pomer sa neskončil odvolaním z verejnej funkcie oproti zamestnancovi, ktorého štátnozamestnanecký pomer skončil odvolaním z verejnej funkcie. Náš názor sa opiera aj o ustanovenie § 53 ods. 3 zákona, ktoré pre každý prípad stanovuje vyplatenie odstupného zamestnancovi odvolanému z funkcie vedúceho z vyššieho priznaného funkčného platu. 
 	Z 	N 	Návrh vedie k zásadnému zásahu predkladanej úpravy. 

Doplnenie textu v odseku 4 je neopodstatnené – štátnozamestnanecký pomer končí ex lege (spravidla dňom odvolania z funkcie). Nevzniká priestor ani dôvod na úpravu funkčného platu. 
 	
ÚPSVAR 	K § 58 ods.1 
– navrhujeme zmeniť úpravu tak, aby bolo možné vydať potvrdenie v deň skončenia štátnozamestnaneckého pomeru, najneskôr 1.pracovný deň po skončení štátnozamestnaneckého pomeru 
– ide o vyriešenie situácie, keď deň skončenia štátnozamestnaneckého pomeru pripadá na deň pracovného pokoja. 
 	O 	N 	Pripomienka je nad rámec návrhu zákona, navrhovaná zmena v predmetnom ustanovení nie je nevyhnutná. 	
ÚPSVAR 	K § 58 ods. 2 doplnenie písm. h) (bod 47 návrhu) 
- navrhujeme neustanoviť tento údaj jednoznačnou formuláciou, ponechať iba možnosť uviesť tento údaj v potvrdení o štátnej službe, ako doteraz 	O 	N 	Pripomienka nie je odôvodnená. Nie je zrejmé, prečo predkladateľ namieta prijatie navrhovanej úpravy. 	
ÚPSVAR 	K § 60 ods.1  
– navrhujeme doplniť nové písm. o) - štátny zamestnanec je povinný slušne sa správať k vedúcim zamestnancom, ostatným zamestnancom v služobnom úrade a v služobnom styku s fyzickými a právnickými osobami 	O 	N 	Pripomienka je nad rámec navrhovanej úpravy. 
Navrhovaná úprava nie je nevyhnutná. 

Podľa § 60 ods.1 písm. a) je štátny zamestnanec pri vykonávaní štátnej služby okrem iného povinný rešpektovať a chrániť ľudskú dôstojnosť a ľudské práva. 
 	
ÚPSVAR 	K § 62 ods. 1 písm. f) 
- Navrhujeme vypustiť slovo „štátneho“ 
- Odôvodnenie: možnosť vedúceho zamestnanca písomne poveriť i zamestnanca vo výkone práce vo verejnom záujme zastupovaním. V praxi je na jednom oddelení len jeden ďalší zamestnanec v štátnej službe a ostatní sú vo výkone práce vo verejnom záujme a môže nastať situácia, že v prípade krátkodobej neprítomnosti vedúceho zamestnanca niet koho poveriť zastupovaním pri súčasnej právnej úprave zákona o štátnej službe. 
- Iným návrhom by bolo vypustiť slovo „podriadeného“ 
- čím by bolo možné poveriť zastupovaním napr. iného vedúceho zamestnanca. 
 	O 	N 	Pripomienka je nad rámec navrhovanej úpravy. 
Návrh vedie k vnútornému rozporu s úpravou vedúceho zamestnanca (§ 11 zákona o štátnej službe). 
 	
ÚPSVAR 	K § 85 (služobná prax) v súvislosti s § 132 zákona  
- Prehodnotenie zložiek tarifného platu podľa § 84 ods. 1 písm. b), ods. 2 a prehodnotenie riešenia služobnej praxe podľa § 85. 
- Pri započítavaní služobnej praxe zamestnancov Ústredia a úradov práce, sociálnych vecí a rodiny (ďalej len „ ÚPSVR“) vznikla diskriminácia 
- Zamestnanci bývalých krajských a obvodných úradov - odborov sociálnych vecí a rodiny - majú do služobnej praxe zarátanú celú doterajšiu prax. 
- Naopak zamestnanci, ktorí prešli do ÚPSVR z bývalých úradov práce majú prax priznanú len od vzniku ÚPSVR, čiže od vzniku štátnozamestnaneckého pomeru od roku 2004. Ide pritom o zamestnancov, z ktorých značná časť pracovala na úrade práce od jeho vzniku, niektorí aj viac ako 15 rokov. 
- Navrhujeme, aby sa do dĺžky služobnej praxe štátneho zamestnanca započítala odborná prax tým zamestnancom, ktorí pracujú od roku 1991 na „úrade práce“ - bývalý obvodný úrad práce, okresný úrad práce, Fond zamestnanosti, Národný úrad práce - čas výkonu práce v bývalých inštitúciách služieb zamestnanosti. 
- podľa súčasného znenia zamestnanci, ktorí vstúpia do systému štátnej služby nebudú môcť mať zvýšenie platovej tarify, hoci napr. vykonávali tú istú činnosť, ale napr. len v systéme verejných prác alebo Zákonníka práce. Potom sa platy zamestnancov (aj tých, ktorí sú už v systéme štátnej služby) ale aj nových zamestnancov riešia cez osobný príplatok, čím však dochádza k „pokriveniu“ systému odmeňovania. 
- V súvislosti s odbornou praxou vo vzťahu k § 132 – vzhľadom na skutočnosť, že zamestnancom, ktorí boli v štátnozamestnaneckom pomere k 31.12.2003 sa započítavala prax podľa vtedy platných predpisov (teda započítaná prax – nie odborná prax tak, ako je uvedené v § 132 ods.1) navrhujeme jednu z dvoch uvedených alternatív 
- Navrhujeme aby sa uplatnil rovnaký princíp pri zamestnancoch, ktorí boli v štátnozamestnaneckom pomere do 31.12.2003 a tých, ktorí vstúpili do štátnej služby po 1.1.2004 alebo vstúpia do štátnej služby niekedy v budúcnosti. 
- Navrhujeme, aby sa do dĺžky služobnej praxe započítal celkový čas služobnej praxe vykonávanej v orgánoch Š správy a nielen nepretržitý výkon štátnej služby. 
- alternatíva riešenia: zrušenie princípu seniority v rámci personálnych politík a v rámci neho vypustenie služobnej praxe zo štruktúry funkčných platov. 
 	Z 	N 	Rozšírenie možnosti započítania predchádzajúcej praxe do služobnej praxe štátneho zamestnanca by malo dopad na štátny rozpočet. 	
ÚPSVAR 	K § 87 ods. 2 
- navrhujeme ponechať doterajšiu úpravu „ Príplatok za riadenie patrí odo dňa vymenovania ....“ 
- Z navrhovaného znenia § 87 ods. 2 zákona o štátnej službe nie je zrejmé ako sa preukáže deň začatia, resp. skončenia vykonávania funkcie vedúceho zamestnanca pre účely priznania alebo odobratia príplatku za riadenie. 
 	O 	N 	Návrh má väzbu na úpravu navrhovanú v bode 33 - nové znenie § 36. 	
ÚPSVAR 	K § 89 ods. 2  
– v novele sa na konci pripája veta, ktorú navrhujeme doplniť takto: „Návrh na priznanie, zvýšenie, zníženie alebo odňatie osobného príplatku písomne odôvodní priamo nadriadený vedúci zamestnanec a po jeho schválení s ním bezodkladne oboznámi štátneho zamestnanca.“ 
Odôvodnenie: 
Považujeme za účelné, aby vedúci zamestnanec oboznámil štátneho zamestnanca s dôvodmi priznania, zvýšenia, zníženia alebo odňatia osobného príplatku až po schválení návrhu. 
 	O 	N 	Považujeme za účelnejšie oboznamovať štátneho zamestnanca s návrhom pred jeho schválením. 	
ÚPSVAR 	K § 101 ods.1  
– navrhujeme ustanoviť, že výška náhrady za pohotovosť pri zabezpečovaní opatrení pre obdobie krízovej situácie sa v prípadoch, keď zaradenie do plánu vyrozumenia netrvá celý kalendárny mesiac, pomerne kráti 
- Napr. počas práceneschopnosti, služobného voľna ... štátneho zamestnanca, ktorý je zaradený do plánu vyrozumenia 
 	O 	N 	Pripomienka je nad rámec navrhovaných úprav. 	
ÚPSVAR 	K § 111 písm. b) 
– navrhujeme doplniť definíciu čo sa považuje za ďalší rok služobnej praxe 
- kalendárny rok, resp. 365 dní .... 
- Navrhujeme zadefinovať uvedený § tak, ako je to v prípade zamestnancov odmeňovaných v zmysle zákona č. 553/2003 Z. z. 
 	O 	N 	Pripomienka je nad rámec navrhovaných úprav. 	
ÚPSVAR 	K § 119 ods.3  
– navrhujeme doplniť možnosť dohodnúť skrátenie služobného času v podnikových kolektívnych zmluvách, pokiaľ skrátenie nebolo dohodnuté vo vyšších kolektívnych zmluvách 	O 	N 	Pripomienka je nad rámec navrhovanej úpravy. 	
ÚPSVAR 	K § 120  
- Na základe zmeny ustanovení Zákonníka práce aktualizovať ustanovenie § 120 zákona č. 400/2009Z.z. o štátnej službe. Napríklad v návrhu zákona č. 311/200 I Z.z. Zákonník práce sa menia čísla odsekov § 53 Odstupné, ktoré je potrebné upraviť aj v § 120 zákona o štátnej službe. 	O 	A 	 	
ÚPSVAR 	§ 140 – doplniť odsek 5 
„Na účely § 53 ods. 1 sa do dĺžky štátnozamestnaneckého pomeru štátnemu zamestnancovi v stálej štátnej službe započítava aj doba pracovného pomeru pred 31.10.2009 k zamestnávateľovi, ktorý bol služobným úradom a ktorý vykonával činnosti právneho zastupovania podľa § 5 ods. 1 písm. f) zákona.“ 
Odôvodnenie: 
Touto novelou opäť dochádza k diskriminácii zamestnancov, ktorí dňom 1.11.2009 prešli do štátnozamestnaneckého pomeru, ktorý až 31.10.2011 dosiahne dĺžku 3 rokov... 
 	Z 	N 	Pripomienka je nad rámec návrhu zákona a jej akceptovanie by malo vplyv na štátny rozpočet. 	
ÚPSVAR 	k Čl. V. návrhu zákona - K § 1 ods. 5 zákona č. 552/2003 Z.z. 
– navrhujeme ponechať pre definovaný okruh zamestnancov bezúhonnosť 
- Odôvodnenie: medzi takéto činnosti patrí napr. vodič; vzhľadom na náplň pracovnej činnosti je opodstatnené, aby preukázal bezúhonnosť 
 	O 	N 	Na vykonávanie remeselných, manuálnych alebo manipulačných pracovných činností nepovažujeme splnenie podmienky bezúhonnosti za potrebné.  	
ÚPSVAR 	k Čl. V. návrhu zákona - K § 13ab Výpovedná doba 
- Navrhujeme zosúladiť úpravu s návrhom novelizácie Zákonníka práce a zároveň s novelizáciou zákona o štátnej službe 
- ustanovenie § 13ab návrhu diskriminuje zamestnancov pri výkone práce vo verejnom záujme, nakoľko podľa § 62 ods. 1 Zákonníka práce je dÍžka výpovednej doby rozlíšená podľa počtu odpracovaných rokov zamestnanca u zamestnávateľa, kedy pri odpracovaní najmenej piatich odpracovaných rokov je výpovedná doba až tri mesiace, 
- v predkladanom návrhu na novelizáciu Zákonníka práce je táto výpovedná doba rozlíšená podľa dlžky trvania pracovného pomeru rokov až do štyroch možností dlžky výpovednej doby závislej od dÍžky pracovného pomeru u zamestnávateľa, pričom najdlhšou výpovednou dobou je päť mesiacov u zamestnanca, ktorého pracovný pomer u zamestnávateľa trval 20 rokov. 
 	Z 	N 	Navrhovaná úprava sa bude vzťahovať rovnako na všetkých zamestnancov pri výkone práce vo verejnom záujme. V súlade s existujúcou úpravou, na zamestnancov pri výkone práce vo verejnom záujme vzťahuje Zákonník práce len vtedy, ak zákon č. 552/2003 Z. z. alebo osobitný predpis neustanovuje inak. Z tejto skutočnosti jednoznačne vyplýva, že aj výpovednú dobu možno upraviť odlišne ako podľa Zákonníka práce. V tomto prípade dochádza k zjednoteniu úpravy dĺžky výpovednej doby so zákonom o štátnej službe. 

Vo vzťahu k diskriminácii treba uviesť, že nie je možné zjednodušene porovnávať dva odlišne právne upravované systémy zamestnávania. 
 	
ÚPSVAR 	k Čl. V. návrhu zákona - k § 13b Odstupné a odchodné 
„§ 13b 
Odstupné a odchodné 
(1) Zamestnancovi, ktorého pracovný pomer trval menej ako jeden rok, pri skončení pracovného pomeru dohodou o skončení pracovného pomeru z dôvodu uvedeného v § 63 ods. 1 písm. a) alebo písm. b) Zákonníka práce alebo z dôvodu, že zamestnanec stratil vzhľadom na svoj zdravotný stav podľa lekárskeho posudku dlhodobo spôsobilosť vykonávať doterajšiu prácu, patrí odstupné v sume jeho funkčného platu alebo priemerného mesačného zárobku. Ak pracovný pomer zamestnanca trval u zamestnávateľa najmenej jeden rok, patrí mu odstupné v sume dvojnásobku jeho funkčného platu alebo priemerného mesačného zárobku a ak jeho pracovný pomer u zamestnávateľa trval najmenej tri roky, patrí mu odstupné v sume trojnásobku jeho funkčného platu alebo priemerného mesačného zárobku. 

- príp. navrhujeme zosúladiť úpravu s návrhom novelizácie Zákonníka práce a s novelizáciou zákona o štátnej službe 
- Navrhované ustanovenie opäť diskriminuje zamestnancov pri výkone práce vo verejnom záujme, nakoľko podľa § 76 ods. 2 navrhovanej novely Zákonníka práce patrí zamestnancovi, ktorého pracovný pomer skončí dohodou z dôvodov uvedených v § 63 ods. 1 písm. a) alebo písm. b) odstupné najmenej v sume, ktorá je násobkom jeho priemerného mesačného zárobku a počtu mesiacov, počas ktorých by trvala výpovedná doba podľa § 62 ods. 2 alebo 3, teda v zmysle navrhovaného § 48 to môže byť suma vo výške najmenej dvoch mesiacov a najviac vo výške päť mesiacov, čo je podstatný rozdiel od jedného funkčného platu alebo dvoch funkčných platov. 
 	Z 	N 	Predložená pripomienka je v rozpore so základným zámerom návrhu zákona, ktorým je stabilizácia verejných financií. 
V prípade akceptovania návrhu vznikne otázka opodstatnenosti priznať rovnaké odstupné aj v ďalších prípadoch. 

Návrh v časti prípadného zosúladenia s novelizáciou zákona o štátnej službe je nezrozumiteľný – návrh je praktický zhodný so zákonom o štátnej službe. 

Navrhovaná úprava sa bude vzťahovať rovnako na všetkých zamestnancov pri výkone práce vo verejnom záujme. V súlade s existujúcou úpravou, na zamestnancov pri výkone práce vo verejnom záujme vzťahuje Zákonník práce len vtedy, ak zákon č. 552/2003 Z. z. alebo osobitný predpis neustanovuje inak. Z tejto skutočnosti jednoznačne vyplýva, že aj výpovednú dobu možno upraviť odlišne ako podľa Zákonníka práce. V tomto prípade dochádza k zjednoteniu úpravy dĺžky výpovednej doby so zákonom o štátnej službe. 

Vo vzťahu k diskriminácii treba uviesť, že nie je možné zjednodušene porovnávať dva odlišne právne upravované systémy zamestnávania. 
 	
ÚPSVAR 	k Čl. V. návrhu zákona - §8 Povinnosti a obmedzenia zamestnanca  
– doplniť: 
- Poskytnúť zamestnávateľovi osobné údaje, ktoré sú nevyhnutné na realizáciu práv a povinností vyplývajúcich z pracovného pomeru a všetky ich zmeny, ktoré nastali v priebehu trvania pracovného pomeru, najneskôr do 5 prac. dní. 
- Bezodkladne priamo nadriadenému vedúcemu zamestnancovi oznámiť vzťah podľa § 7, ktorý vznikol počas trvania práce vo verejnom záujme, 
- Nesmie zvýhodňovať blízke osoby pri výkone práce vo verejnom záujme, 
- Nesmie vyhotovovať falzifikáty a nepravdivé dokumenty vyplývajúce z výkonu práce vo verejnom záujme 

 	O 	N 	Pripomienka je nad rámec predloženého návrhu zákona a nie je odôvodnená. 	
ZMOS 	K čl. II  
Žiadame vypustiť. 
Odôvodnenie: 
Žiadame vypustiť. Podľa čl. 65 ods. 1 Ústavy Slovenskej republiky, citujeme: „Obec a vyšší územný celok sú právnické osoby, ktoré za podmienok ustanovených zákonom samostatne hospodária s vlastným majetkom a so svojimi finančnými prostriedkami.“ Podľa čl. 6 ods. 2 Európskej charty miestnej samosprávy (ďalej len „charta“), citujeme: „Podmienky služby zamestnancov miestnej správy sú také, aby umožňovali prijímať vysokokva¬lifikovaných ľudí podľa ich zásluh a schopností; na tento účel sa poskytujú primerané možnosti na vzdelávanie, odmeňovanie a perspektívu služobného postupu.“, ktorý nadobudol platnosť pre Slovenskú republiku 1. novembra 2002 na základe článku 12 ods. 3 charty. Z citovaných ustanovení vyplýva výlučné právo orgánov územnej samosprávy rozhodovať o mzdových a platových pomeroch zamestnancov obcí, samozrejme za podmienok usta¬novených zákonmi o nakladaní s majetkom obcí a rozpočtovými pravidlami územnej samosprávy. Týmto dôvodom svedčí aj skutočnosť, že platný zákon č. 553/2003 Z. z. o odmeňovaní niektorých zamestnancov pri výkone práce vo verejnom záujme a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov vo svojom ustanovení § 1 ods. 3 tieto právne hranice postavenia obce rešpektuje. Pragmatizmus návrhu sledujúci úsporu verejných financií navrhovanou právnou úpravou považujeme za neprípustný a v rozpore s Ústavou Slovenskej republiky. Preto zásadne nesúhlasíme s vypustením splnomocňujúceho ustanovenia pre vydávanie poriadku odmeňovania zamestnancov obce v nadväznosti na §1 ods. 3 písm. b) zákona č. 553/2003 Z.z.. 
Pripomienka je zásadná. 
 	Z 	N 	V zákone č. 553/2003 Z. z. sú ustanovené viaceré liberalizačné inštitúty, ktoré umožňujú pružne oceniť prácu mladých zamestnancov vrátane zamestnancov, ktorí podávajú „nadpriemerne výkony“. Zamestnávateľ môže v súlade so zákonom najmä: 
- zamestnancovi (okrem pedagogického zamestnanca a odborného zamestnanca podľa zákona č. 317/2009 Z. z. o pedagogických zamestnancoch a odborných zamestnancoch) zamestnávateľ určiť tarifný plat v rámci rozpätia najnižšej a najvyššej platovej tarify platovej triedy, do ktorej ho zaradil, nezávisle od dĺžky započítanej praxe (§ 7 ods. 4) . Takto určený tarifný plat nesmie byť nižší, ako by bol tarifný plat určený podľa zaradenia do platového stupňa. okruh pracovných činností vykonávaných zamestnancami, ktorým sa tarifný plat takto určí dohodne zamestnávateľ v kolektívnej zmluve alebo ich vymedzí vo vnútornom predpise. Z uvedeného vyplýva, že mladému zamestnancovi môže zamestnávateľ priznať tarifný plat v najvyššom platovom stupni, 
- zamestnancovi namiesto funkčného platu priznať osobný plat počas vykonávania osobitne významných pracovných činností alebo mimoriadne náročných pracovných úloh. Osobný plat (§ 7a) sa zamestnancovi poskytuje, pokiaľ trvajú dôvody, na základe ktorých mu bol priznaný. Priznaný osobný plat možno zvýšiť, znížiť alebo odobrať na základe úrovne kvality plnenia pracovných úloh. Zákon neustanovuje hornú hranicu osobného platu,. 
- zamestnancovi na ocenenie mimoriadnych osobných schopností, dosahovaných pracovných výsledkov alebo za vykonávanie práce nad rámec pracovných povinností priznať osobný príplatok (§ 10). Osobný príplatok možno zvýšiť, znížiť alebo odobrať na základe návrhu príslušného vedúceho zamestnanca. Limit osobného príplatku je 100 % platovej tarify najvyššieho platového stupňa platovej triedy, do ktorej je zamestnanec zaradený, 
- umeleckému zamestnancovi, zamestnancovi inej umeleckej ustanovizne, ktorej predmetom činnosti je interpretovať hudobné diela, a zamestnancovi vykonávajúcemu remeselné, manuálne alebo manipulačné pracovné činnosti s prevahou fyzickej práce poskytovať výkonnostný príplatok podľa množstva a kvality práce (§ 14a). Priznaním výkonnostného príplatku nie je dotknutá možnosť priznať zamestnancovi osobný príplatok, 
- poskytovať zamestnancovi odmenu (§ 20) , okrem iného, za 
a) kvalitné vykonávanie pracovných činností alebo za vykonanie práce presahujúcej rámec pracovných činností vyplývajúcich z dohodnutého druhu práce, 
b) splnenie mimoriadnej pracovnej úlohy alebo osobitne významnej pracovnej úlohy, alebo vopred určenej cieľovej pracovnej úlohy, prípadne jej ucelenej etapy. Zákon neupravuje výšku jednotlivej odmeny ani počet odmien, ktoré možno v priebehu časovo ohraničeného obdobia priznať. 
Poznamenávame, že zamestnancovi vyššieho územného celku a obce, ktorý zabezpečuje výkon samosprávnej pôsobnosti alebo prenesený výkon štátnej správy, patrí zvýšenie tarifného platu o 15 % (§ 7 ods. 7). Okruh týchto zamestnancov určí zamestnávateľ. 
 	
ZMOS 	K čl. III:  
Žiadame vypustiť. 
Odôvodnenie: 
Z dôvodov uvedených v pripomienke k čl. II žiadame vypustiť. 
Pripomienka je zásadná 
 	Z 	N 	V zákone č. 553/2003 Z. z. sú ustanovené viaceré liberalizačné inštitúty, ktoré umožňujú pružne oceniť prácu mladých zamestnancov vrátane zamestnancov, ktorí podávajú „nadpriemerne výkony“. Zamestnávateľ môže v súlade so zákonom najmä: 
- zamestnancovi (okrem pedagogického zamestnanca a odborného zamestnanca podľa zákona č. 317/2009 Z. z. o pedagogických zamestnancoch a odborných zamestnancoch) zamestnávateľ určiť tarifný plat v rámci rozpätia najnižšej a najvyššej platovej tarify platovej triedy, do ktorej ho zaradil, nezávisle od dĺžky započítanej praxe (§ 7 ods. 4) . Takto určený tarifný plat nesmie byť nižší, ako by bol tarifný plat určený podľa zaradenia do platového stupňa. okruh pracovných činností vykonávaných zamestnancami, ktorým sa tarifný plat takto určí dohodne zamestnávateľ v kolektívnej zmluve alebo ich vymedzí vo vnútornom predpise. Z uvedeného vyplýva, že mladému zamestnancovi môže zamestnávateľ priznať tarifný plat v najvyššom platovom stupni, 
- zamestnancovi namiesto funkčného platu priznať osobný plat počas vykonávania osobitne významných pracovných činností alebo mimoriadne náročných pracovných úloh. Osobný plat (§ 7a) sa zamestnancovi poskytuje, pokiaľ trvajú dôvody, na základe ktorých mu bol priznaný. Priznaný osobný plat možno zvýšiť, znížiť alebo odobrať na základe úrovne kvality plnenia pracovných úloh. Zákon neustanovuje hornú hranicu osobného platu,. 
- zamestnancovi na ocenenie mimoriadnych osobných schopností, dosahovaných pracovných výsledkov alebo za vykonávanie práce nad rámec pracovných povinností priznať osobný príplatok (§ 10). Osobný príplatok možno zvýšiť, znížiť alebo odobrať na základe návrhu príslušného vedúceho zamestnanca. Limit osobného príplatku je 100 % platovej tarify najvyššieho platového stupňa platovej triedy, do ktorej je zamestnanec zaradený, 
- umeleckému zamestnancovi, zamestnancovi inej umeleckej ustanovizne, ktorej predmetom činnosti je interpretovať hudobné diela, a zamestnancovi vykonávajúcemu remeselné, manuálne alebo manipulačné pracovné činnosti s prevahou fyzickej práce poskytovať výkonnostný príplatok podľa množstva a kvality práce (§ 14a). Priznaním výkonnostného príplatku nie je dotknutá možnosť priznať zamestnancovi osobný príplatok, 
- poskytovať zamestnancovi odmenu (§ 20) , okrem iného, za 
a) kvalitné vykonávanie pracovných činností alebo za vykonanie práce presahujúcej rámec pracovných činností vyplývajúcich z dohodnutého druhu práce, 
b) splnenie mimoriadnej pracovnej úlohy alebo osobitne významnej pracovnej úlohy, alebo vopred určenej cieľovej pracovnej úlohy, prípadne jej ucelenej etapy. Zákon neupravuje výšku jednotlivej odmeny ani počet odmien, ktoré možno v priebehu časovo ohraničeného obdobia priznať. 
Poznamenávame, že zamestnancovi vyššieho územného celku a obce, ktorý zabezpečuje výkon samosprávnej pôsobnosti alebo prenesený výkon štátnej správy, patrí zvýšenie tarifného platu o 15 % (§ 7 ods. 7). Okruh týchto zamestnancov určí zamestnávateľ. 
 	
ZMOS 	K čl. V bod 2. (§ 1 odsek 5 ) 
Navrhujeme vypustiť. 
Odôvodnenie: 
Zamestnanci v tomto ustanovení vymenovaných kategórií nie sú zamestnancami vykonávajúcimi práce vo verejnom záujme a preto nemôžu podliehať pod zákon o výkone práce vo verejnom záujme a osobitná časť dôvodovej správy neobsahuje žiadny relevantný argument na navrhovanú právnu úpravu. 
 	O 	N 	Ide o zamestnancov u zamestnávateľa uvedeného v § 1 ods. 2 zákona č. 552/2003 Z. z., a teda ide o zamestnancov vykonávajúcich prácu vo verejnom záujme. Na týchto zamestnancov sa tiež vzťahuje zákon č. 553/2003 Z. z. o odmeňovaní niektorých zamestnancov pri výkone práce vo verejnom záujme. 	
ZMOS 	K čl. V bod 3. (doplnenie § 4) 
Navrhujeme vypustiť 
Odôvodnenie: 
Navrhovaný ods. 2 je obsahovo totožný s prvou vetou § 4 v platnom znení. 
 	O 	A 	 	
ZMOS 	K čl. V bod 9. (doplnenie § 10 o nový ods. 2) 
Žiadame vypustiť. 
Odôvodnenie: 
Vzhľadom na platné znenie § 10 ods. 3 ide de facto len o predsunutie predmetného odseku bez obsahovej zmeny. Zmena sa však dotkne tlačív, ktoré bude potrebné pri schválení predmetnej zmeny meniť. 
Pripomienka je zásadná 
 	Z 	N 	Pripomienkované ustanovenie je súčasťou platného právneho stavu. 

Na rozporovom konaní dňa 7.4.2011 ZMOS ustúpil od zásadnosti pripomienky. 	
ZMOS 	K čl. V bod 10. (nové znenie §10 ods. 4)  
Žiadame vypustiť navrhované znenie novelizačného bodu 11 a uviesť explicitne ustanovenia upravujúce vyhodnotenie majetkových pomerov prispôsobené podmienkam vo verejnej správe. 
Odôvodnenie: 
Pozícia vedúceho úradu nie je v podmienkach verejnej správy definovaná, navrhovaný odkaz môže viesť k nejasnostiam v praxi, keď budú s údajmi o majetku vedúcich pracovníkov narábať osoby s rozličným postavením. Z odkazu nie je zrejmé, či majetkové priznania majú byť v podmienkach obcí vyhodnocované starostom, alebo prednostom obecného úradu. Prednosta obecného úradu pritom nie je obligatórna pozícia v samospráve. 
Pripomienka je zásadná 
 	Z 	N 	Podľa navrhovaného odseku 2 vedúci zamestnanec podáva majetkové priznanie štatutárnemu orgánu. Na vyhodnotenie majetkového priznania sa podľa navrhovaného § 10 ods. 4 použije osobitný predpis – inak povedané, pod pozíciou „vedúceho úradu“ treba rozumieť štatutárny orgán. 

Na rozporovom konaní dňa 7.4.2011 ZMOS usúpil od zásadnosti pripomienky. 	
ZMOS 	K čl. V bod 11. a 12. 
Navrhujeme vypustiť. 
Odôvodnenie: 
výpovedná doba zamestnancov vykonávajúcich prácu vo verejnom záujme by bola v mnohých prípadoch kratšia než u zamestnancov, ktorých pracovnoprávne vzťahy sa riadia Zákonníkom práce. To môže viesť, podľa nášho názoru, k ďalšiemu zníženiu atraktivity práce v tomto sektore, čo sa prejaví na kvalite poskytovaných služieb. 
 	O 	N 	Navrhovaná úprava znamená zachovanie existujúceho (aktuálneho stavu), ktorý upravuje Zákonník práce. 	
ZMOS 	K čl. VI bod 3. a 4. 
Žiadame vypustiť. 
Odôvodnenie: Zásadne nesúhlasíme s vypustením možnosti odklonu od odmeňovania podľa zákona č. 553/2003 Z.z.. Podľa čl. 65 ods. 1 Ústavy Slovenskej republiky, citujeme: „Obec a vyšší územný celok sú právnické osoby, ktoré za podmienok ustanovených zákonom samostatne hospodária s vlastným majetkom a so svojimi finančnými prostriedkami.“ Podľa čl. 6 ods. 2 Európskej charty miestnej samosprávy (ďalej len „charta“), citujeme: „Podmienky služby zamestnancov miestnej správy sú také, aby umožňovali prijímať vysokokvalifikovaných ľudí podľa ich zásluh a schopností; na tento účel sa poskytujú primerané možnosti na vzdelávanie, odmeňovanie a perspektívu služobného postupu.“, ktorý nadobudol platnosť pre Slovenskú republiku 1. novembra 2002 na základe článku 12 ods. 3 charty. Z citovaných ustanovení vyplýva výlučné právo orgánov územnej samosprávy rozhodovať o mzdových a platových pomeroch zamestnancov obcí, samozrejme za podmienok usta¬novených zákonmi o nakladaní s majetkom obcí a rozpočtovými pravidlami územnej samosprávy. Týmto dôvodom svedčí aj skutočnosť, že platný zákon č. 553/2003 Z. z. o odmeňovaní niektorých zamestnancov pri výkone práce vo verejnom záujme a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov vo svojom ustanovení § 1 ods. 3 tieto právne hranice postavenia obce rešpektuje. Pragmatizmus návrhu sledujúci úsporu verejných financií navrhovanou právnou úpravou považujeme za neprípustný a v rozpore s Ústavou Slovenskej republiky. 
Aktuálne znenie garantuje zamestnancom, pri ktorých odmeňovaní sa postupuje podľa Zákonníka práce ohodnotenie, ktoré by im patrilo, ak by sa uplatňoval zákon č. 553/2003 Z.z. Naopak, uplatňovanie zákona č. 553/2003 Z.z. limituje zamestnávateľa pri vytváraní konkurencie schopných podmienok pre zamestnávanie vysokokvalifikovaných zamestnancov (pracovníci právnych odd. mediálnych odd., odd. medzinárodných vzťahov a protokolu, a i.). Sme presvedčení, že faktická nemožnosť získať vysokokvalifikovaných zamestnancov pre zabezpečovanie predmetných agend povedie k outsourcingu, čo v konečnom dôsledku, s veľkou pravdepodobnosťou, nebude znamenať úsporu finančných prostriedkov. Podľa našich poznatkov možnosť odklonu od zákona č. 553/2003 Z.z. využívajú predovšetkým väčšie mestá, práve z dôvodov uvedených vyššie, no i z dôvodu väčšej flexibility Zákonníka práce. 
Pripomienka je zásadná. 
 	Z 	N 	V zákone č. 553/2003 Z. z. sú ustanovené viaceré liberalizačné inštitúty, ktoré umožňujú pružne oceniť prácu mladých zamestnancov vrátane zamestnancov, ktorí podávajú „nadpriemerne výkony“. Zamestnávateľ môže v súlade so zákonom najmä: 
- zamestnancovi (okrem pedagogického zamestnanca a odborného zamestnanca podľa zákona č. 317/2009 Z. z. o pedagogických zamestnancoch a odborných zamestnancoch) zamestnávateľ určiť tarifný plat v rámci rozpätia najnižšej a najvyššej platovej tarify platovej triedy, do ktorej ho zaradil, nezávisle od dĺžky započítanej praxe (§ 7 ods. 4) . Takto určený tarifný plat nesmie byť nižší, ako by bol tarifný plat určený podľa zaradenia do platového stupňa. okruh pracovných činností vykonávaných zamestnancami, ktorým sa tarifný plat takto určí dohodne zamestnávateľ v kolektívnej zmluve alebo ich vymedzí vo vnútornom predpise. Z uvedeného vyplýva, že mladému zamestnancovi môže zamestnávateľ priznať tarifný plat v najvyššom platovom stupni, 
- zamestnancovi namiesto funkčného platu priznať osobný plat počas vykonávania osobitne významných pracovných činností alebo mimoriadne náročných pracovných úloh. Osobný plat (§ 7a) sa zamestnancovi poskytuje, pokiaľ trvajú dôvody, na základe ktorých mu bol priznaný. Priznaný osobný plat možno zvýšiť, znížiť alebo odobrať na základe úrovne kvality plnenia pracovných úloh. Zákon neustanovuje hornú hranicu osobného platu,. 
- zamestnancovi na ocenenie mimoriadnych osobných schopností, dosahovaných pracovných výsledkov alebo za vykonávanie práce nad rámec pracovných povinností priznať osobný príplatok (§ 10). Osobný príplatok možno zvýšiť, znížiť alebo odobrať na základe návrhu príslušného vedúceho zamestnanca. Limit osobného príplatku je 100 % platovej tarify najvyššieho platového stupňa platovej triedy, do ktorej je zamestnanec zaradený, 
- umeleckému zamestnancovi, zamestnancovi inej umeleckej ustanovizne, ktorej predmetom činnosti je interpretovať hudobné diela, a zamestnancovi vykonávajúcemu remeselné, manuálne alebo manipulačné pracovné činnosti s prevahou fyzickej práce poskytovať výkonnostný príplatok podľa množstva a kvality práce (§ 14a). Priznaním výkonnostného príplatku nie je dotknutá možnosť priznať zamestnancovi osobný príplatok, 
- poskytovať zamestnancovi odmenu (§ 20) , okrem iného, za 
a) kvalitné vykonávanie pracovných činností alebo za vykonanie práce presahujúcej rámec pracovných činností vyplývajúcich z dohodnutého druhu práce, 
b) splnenie mimoriadnej pracovnej úlohy alebo osobitne významnej pracovnej úlohy, alebo vopred určenej cieľovej pracovnej úlohy, prípadne jej ucelenej etapy. Zákon neupravuje výšku jednotlivej odmeny ani počet odmien, ktoré možno v priebehu časovo ohraničeného obdobia priznať. 
Poznamenávame, že zamestnancovi vyššieho územného celku a obce, ktorý zabezpečuje výkon samosprávnej pôsobnosti alebo prenesený výkon štátnej správy, patrí zvýšenie tarifného platu o 15 % (§ 7 ods. 7). Okruh týchto zamestnancov určí zamestnávateľ. 
 	
ZMOS 	K č. VI. bod 8. 
Navrhujeme vložiť vetu „Ak zamestnávateľ návrhu nevyhovie informuje o tom zamestnanca bez zbytočného odkladu.“ 
Odôvodnenie: 
Navrhuje sa, aby priamo nadriadený vedúci zamestnanec vypracoval odôvodnený návrh (zamestnávateľovi) na priznanie, zvýšenie, zníženie alebo odňatie osobného príplatku a oboznámil s ním zamestnanca. Rozhodnutie zamestnávateľa však naďalej nemusí byť odôvodnené, pritom zamestnávateľ nie je viazaný návrhom priamo nadriadeného vedúceho zamestnanca. Zamestnanec tak síce bude oboznámený s dôvodmi návrhu, nie však s dôvodmi rozhodnutia zamestnávateľa. 
Doplnenie navrhovaného ustanovenia odporúčame v záujme právnej istoty zamestnanca, že zamestnávateľ sa o návrhu dozvedel a rozhodol, lebo nemožno považovať za korektný stav, ak zamestnávateľ takéto návrhy ponechá bez povšimnutia. 
 	O 	N 	Zosúlaďuje sa priznanie osobného príplatku s úpravou v zákone č. 400/2009 Z. z. 	
ZMOS 	K čl. VI. bod 10. 
Navrhujeme zmenu nadpisu, zodpovedajúcu navrhnutým zmenám v spôsobe a postupnosti poskytovania náhrady za prácu nadčas.  	O 	N 	Zosúlaďuje sa priznanie platu za prácu nadčas s úpravou v zákone č. 400/2009 Z. z. 	
ZMOS 	K čl. VI. bod 13 
Žiadame vypustiť. 
Odôvodnenie: 
Vzhľadom na zásadnú pripomienku k čl. VI. bodom 3 a 4 žiadame o vypustenie navrhovaného znenia. 
Pripomienka je zásadná 
 	Z 	N 	V zákone č. 553/2003 Z. z. sú ustanovené viaceré liberalizačné inštitúty, ktoré umožňujú pružne oceniť prácu mladých zamestnancov vrátane zamestnancov, ktorí podávajú „nadpriemerne výkony“. Zamestnávateľ môže v súlade so zákonom najmä: 
- zamestnancovi (okrem pedagogického zamestnanca a odborného zamestnanca podľa zákona č. 317/2009 Z. z. o pedagogických zamestnancoch a odborných zamestnancoch) zamestnávateľ určiť tarifný plat v rámci rozpätia najnižšej a najvyššej platovej tarify platovej triedy, do ktorej ho zaradil, nezávisle od dĺžky započítanej praxe (§ 7 ods. 4) . Takto určený tarifný plat nesmie byť nižší, ako by bol tarifný plat určený podľa zaradenia do platového stupňa. okruh pracovných činností vykonávaných zamestnancami, ktorým sa tarifný plat takto určí dohodne zamestnávateľ v kolektívnej zmluve alebo ich vymedzí vo vnútornom predpise. Z uvedeného vyplýva, že mladému zamestnancovi môže zamestnávateľ priznať tarifný plat v najvyššom platovom stupni, 
- zamestnancovi namiesto funkčného platu priznať osobný plat počas vykonávania osobitne významných pracovných činností alebo mimoriadne náročných pracovných úloh. Osobný plat (§ 7a) sa zamestnancovi poskytuje, pokiaľ trvajú dôvody, na základe ktorých mu bol priznaný. Priznaný osobný plat možno zvýšiť, znížiť alebo odobrať na základe úrovne kvality plnenia pracovných úloh. Zákon neustanovuje hornú hranicu osobného platu,. 
- zamestnancovi na ocenenie mimoriadnych osobných schopností, dosahovaných pracovných výsledkov alebo za vykonávanie práce nad rámec pracovných povinností priznať osobný príplatok (§ 10). Osobný príplatok možno zvýšiť, znížiť alebo odobrať na základe návrhu príslušného vedúceho zamestnanca. Limit osobného príplatku je 100 % platovej tarify najvyššieho platového stupňa platovej triedy, do ktorej je zamestnanec zaradený, 
- umeleckému zamestnancovi, zamestnancovi inej umeleckej ustanovizne, ktorej predmetom činnosti je interpretovať hudobné diela, a zamestnancovi vykonávajúcemu remeselné, manuálne alebo manipulačné pracovné činnosti s prevahou fyzickej práce poskytovať výkonnostný príplatok podľa množstva a kvality práce (§ 14a). Priznaním výkonnostného príplatku nie je dotknutá možnosť priznať zamestnancovi osobný príplatok, 
- poskytovať zamestnancovi odmenu (§ 20) , okrem iného, za 
a) kvalitné vykonávanie pracovných činností alebo za vykonanie práce presahujúcej rámec pracovných činností vyplývajúcich z dohodnutého druhu práce, 
b) splnenie mimoriadnej pracovnej úlohy alebo osobitne významnej pracovnej úlohy, alebo vopred určenej cieľovej pracovnej úlohy, prípadne jej ucelenej etapy. Zákon neupravuje výšku jednotlivej odmeny ani počet odmien, ktoré možno v priebehu časovo ohraničeného obdobia priznať. 
Poznamenávame, že zamestnancovi vyššieho územného celku a obce, ktorý zabezpečuje výkon samosprávnej pôsobnosti alebo prenesený výkon štátnej správy, patrí zvýšenie tarifného platu o 15 % (§ 7 ods. 7). Okruh týchto zamestnancov určí zamestnávateľ. 
 	
BSK 	čl. III a čl. VI 
Z návrhu zákona vypustiť čl. III, ktorým sa mení zákon č. 302/2001 Z.z. o samospráve vyšších územných celkov (zákon o samosprávnych krajoch) v znení neskorších predpisov. Návrh zákona predpokladá, že sa z kompetencií zastupiteľstva samosprávneho kraja vypustí oprávnenie schvaľovať poriadok odmeňovania zamestnancov samosprávneho kraja. Navrhujeme, aby toto oprávnenie zastupiteľstvu zostalo v doterajšej podobe. 

V návrhu zákona, čl. VI, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 553/2003 Z.z. o odmeňovaní niektorých zamestnancov pri výkone práce vo verejnom záujme a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov 

– vypustiť navrhovanú zmenu pod poradovým číslom 3, t.j. ponechať pôvodný text § 1 ods. 1 písm. d) zákona č. 553/2003 Z.z., 
– vypustiť navrhovanú zmenu pod poradovým číslom 4, t.j. ponechať pôvodný text § 1 ods. 3 zákona v rozčlenení na písmeno a, b., 
– v zmene pod poradovým číslom 13, ktorou sa vkladajú § 32c a 32d, vypustiť § 32c ods. 2 

Návrh predpokladá „tvrdé“ zaradenie zamestnancov samosprávnych krajom pod režim zákona č. 553/2003 Z.z., bez možnosti alternatívy, ktorá je umožnené v súčasnom znení. Akceptovaním pripomienky sa zachováva doterajší právny rámec, ktorý je z pohľadu samosprávnych krajov primeraný a vyhovujúci. 

Odôvodnenie: 

Zmeny navrhované v predloženom návrhu zákona sú zásadným a ničím neopodstatneným zásahom do samosprávy vyšších územných celkov. V navrhovaných zmenách vidíme jednoznačný rozpor s ústavou SR, nakoľko je tu zásah do zmluvnej voľnosti účastníkov pracovnoprávneho vzťahu. Režim zmluvnej voľnosti nie je v tomto prípade „svojvoľným“ rozhodnutím, nakoľko je zmluvná voľnosť režimu odmeňovania zamestnancov viazaná na predchádzajúce rozhodnutie zastupiteľstva samosprávneho kraja, ktoré je voleným orgánom a reprezentuje tak obyvateľom kraja. Jedine zastupiteľstvo samosprávneho kraja má v rámci svojej rozhodovacej pôsobnosti oprávnenie rozhodnúť, či zamestnanci samosprávneho kraja majú byť odmeňovaní v zmysle zákona č. 553/2003 Z.z., alebo budú odmeňovaní na základe poriadku odmeňovania podľa Zákonníka práce, ktorý schváli zastupiteľstvo. Uvedený mechanizmus bol v citovanom zákone č. 553/2003 Z.z. zakotvený od samého počiatku. Už v rámci príprav rekodifikácie pracovnoprávnych predpisov sa o tejto možnosti veľa diskutovalo, takže výsledná podoba zákona odzrkadľovala celospoločenský záujem na režime fungovania samosprávy vyšších územných celkov, ktorý je jednoznačne a nespochybniteľne postavený na princípe samosprávnosti. Ideovo je teda úplne na mieste, ak zákon dáva orgánom samosprávneho kraja (predseda, zastupiteľstvo) oprávnenie rozhodnúť o režime odmeňovania zamestnancov. 
Z pohľadu právneho sa ako problematickým javí skutočnosť, že zamestnanci tých samosprávnych krajov, ktorých zastupiteľstvá schválili v predchádzajúcom období poriadky odmeňovania, mali uzatvorené pracovné zmluvy, ktorých súčasťou je aj dohoda o mzde. Navrhovaným znením sa zamestnanec môže dostať do situácie – a vychádzajúc z dôvodovej správy k návrhu zákona, to navrhovateľ aj priamo predpokladá – že dňom účinnosti zákona (navrhovaný je dátum 01.09.2011) sa zmenia jeho pracovnoprávne podmienky a nároky, a to smerom dolu. Dôvodom má byť šetrenie prostriedkov verejnej správy, na ktoré sa odvoláva dôvodová správa k zákonu. 
Dôvodová správa opakovane vo všeobecnej a aj v osobitnej časti zdôrazňuje, že sa týmto návrhom zabezpečuje skvalitnenie práce samosprávy, a to tým, že sa určujú kvalifikačné predpoklady výkonu jednotlivých činností. Zároveň sa tým má zabezpečiť priestor pre zamestnávanie kvalifikovaných mladých ľudí. Práve tu sa daná argumentácia javí ako ad absurdum, nakoľko kvalifikovaní mladí ľudia práve z dôvodu finančných limitov pri odmeňovaní odchádzajú do zahraničia, alebo sa zamestnajú v oblasti, kde nie sú pri odmeňovaní limitovaní tabuľkami. 

 	Z 	N 	V zákone č. 553/2003 Z. z. sú ustanovené viaceré liberalizačné inštitúty, ktoré umožňujú pružne oceniť prácu mladých zamestnancov vrátane zamestnancov, ktorí podávajú „nadpriemerne výkony“. Zamestnávateľ môže v súlade so zákonom najmä: 
- zamestnancovi (okrem pedagogického zamestnanca a odborného zamestnanca podľa zákona č. 317/2009 Z. z. o pedagogických zamestnancoch a odborných zamestnancoch) zamestnávateľ určiť tarifný plat v rámci rozpätia najnižšej a najvyššej platovej tarify platovej triedy, do ktorej ho zaradil, nezávisle od dĺžky započítanej praxe (§ 7 ods. 4) . Takto určený tarifný plat nesmie byť nižší, ako by bol tarifný plat určený podľa zaradenia do platového stupňa. okruh pracovných činností vykonávaných zamestnancami, ktorým sa tarifný plat takto určí dohodne zamestnávateľ v kolektívnej zmluve alebo ich vymedzí vo vnútornom predpise. Z uvedeného vyplýva, že mladému zamestnancovi môže zamestnávateľ priznať tarifný plat v najvyššom platovom stupni, 
- zamestnancovi namiesto funkčného platu priznať osobný plat počas vykonávania osobitne významných pracovných činností alebo mimoriadne náročných pracovných úloh. Osobný plat (§ 7a) sa zamestnancovi poskytuje, pokiaľ trvajú dôvody, na základe ktorých mu bol priznaný. Priznaný osobný plat možno zvýšiť, znížiť alebo odobrať na základe úrovne kvality plnenia pracovných úloh. Zákon neustanovuje hornú hranicu osobného platu,. 
- zamestnancovi na ocenenie mimoriadnych osobných schopností, dosahovaných pracovných výsledkov alebo za vykonávanie práce nad rámec pracovných povinností priznať osobný príplatok (§ 10). Osobný príplatok možno zvýšiť, znížiť alebo odobrať na základe návrhu príslušného vedúceho zamestnanca. Limit osobného príplatku je 100 % platovej tarify najvyššieho platového stupňa platovej triedy, do ktorej je zamestnanec zaradený, 
- umeleckému zamestnancovi, zamestnancovi inej umeleckej ustanovizne, ktorej predmetom činnosti je interpretovať hudobné diela, a zamestnancovi vykonávajúcemu remeselné, manuálne alebo manipulačné pracovné činnosti s prevahou fyzickej práce poskytovať výkonnostný príplatok podľa množstva a kvality práce (§ 14a). Priznaním výkonnostného príplatku nie je dotknutá možnosť priznať zamestnancovi osobný príplatok, 
- poskytovať zamestnancovi odmenu (§ 20) , okrem iného, za 
a) kvalitné vykonávanie pracovných činností alebo za vykonanie práce presahujúcej rámec pracovných činností vyplývajúcich z dohodnutého druhu práce, 
b) splnenie mimoriadnej pracovnej úlohy alebo osobitne významnej pracovnej úlohy, alebo vopred určenej cieľovej pracovnej úlohy, prípadne jej ucelenej etapy. Zákon neupravuje výšku jednotlivej odmeny ani počet odmien, ktoré možno v priebehu časovo ohraničeného obdobia priznať. 
Poznamenávame, že zamestnancovi vyššieho územného celku a obce, ktorý zabezpečuje výkon samosprávnej pôsobnosti alebo prenesený výkon štátnej správy, patrí zvýšenie tarifného platu o 15 % (§ 7 ods. 7). Okruh týchto zamestnancov určí zamestnávateľ. 
 	
TTSK 	k čl. III a k čl. VI návrhu zákona 
Navrhujeme z návrhu vypustiť čl. III, ktorým sa mení zákon č. 302/2001 Z.z. o samospráve vyšších územných celkov. 
Odôvodnenie: Zastupiteľstvo vyšších územných celkov by už nebolo oprávnené schvaľovať poriadok odmeňovania svojich zamestnancov. Opätovným zavedením štátom regulovaného systému odmeňovania sa vytvoria predpoklady pre podstatné zníženie základov platov zamestnancov samospráv podľa prednostného kritéria spočívajúceho v počte odpracovaných rokov. Máme za to, že toto je v priamom protiklade s avizovaným cieľom spracovateľa o vytvorení priestoru pre zamestnávanie kvalifikovaných mladých ľudí. 
Navrhujeme v čl. VI návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 553/2003 Z.z. o odmeňovaní niektorých zamestnancov pri výkone práce vo verejnom záujme a o zmeme a doplnení niektorých zákonov: 
- vypustiť zmenu navrhovanú v bode 4, t.j. ponechať pôvodné znenie § 1 ods. 3 zákona v členení na písm. a, b. 
- vypustiť ust. § 32c ods. 2 v novelizačnom bode 13 
Odôvodnenie: 
V prípade prijatia zákona v navrhovanom znení máme za to, že bude mať na zamestancov vo verejnej správe, súčasných aj potenciálnych, demotivujúci vplyv - vzhľadom na to, že preferuje model odmeňovania podľa dosiahnutého vzdelania a počtu odpracovaných rokov, pričom sa stráca možnosť motivovať a odmeňovať špecialistov a špičkových zamestnancov, čo by perspektívne mohlo viesť k odchodu kvalifikovaných zamestnancov z úradov vyšších územných celkov. 
Princípy odmeňovania podľa navrhovaného znenia zákona č. 553/2003 Z.z. neumožňujú flexibilne reagovať na aktuálne potreby a primeraným spôsobom odmeňovať kvalitnú prácu. Vznikne priestorna to, aby zamestananci s dlohoročnou praxou na rovnakej pracovnej pozícii - vzhľadom na určený základ platu, zohľadňujúci predovšetkým počet rokov praxe - mali vyšší plat ako mladí kvalifikovaní zamestnanci. Opakovane zdôrazňujeme, že toto je v priamom protiklade s avizovaným cieľom spracovateľa o vytvorení priestoru pre zamestnávanie kvalifikovaných mladých ľudí. 
V ust. navrhovaného § 32c ods. 2 vidíme zásah do už existujúceho zmluvného vzťahu medzi zamestnancom a zamestnávateľom. Navrhované znenie predpokladá od účinnosti zákona, t.j. od 1.9.2011, zmenu už existujúcich pracovnoprávnych vzťahov medzi zamestnancom a zamestnávateľom, spočívajúcu v zmene mzdových podmienok, ktoré tvoria podstatnú náležitosť zmluvy. 	Z 	N 	V zákone č. 553/2003 Z. z. sú ustanovené viaceré liberalizačné inštitúty, ktoré umožňujú pružne oceniť prácu mladých zamestnancov vrátane zamestnancov, ktorí podávajú „nadpriemerne výkony“. Zamestnávateľ môže v súlade so zákonom najmä: 
- zamestnancovi (okrem pedagogického zamestnanca a odborného zamestnanca podľa zákona č. 317/2009 Z. z. o pedagogických zamestnancoch a odborných zamestnancoch) zamestnávateľ určiť tarifný plat v rámci rozpätia najnižšej a najvyššej platovej tarify platovej triedy, do ktorej ho zaradil, nezávisle od dĺžky započítanej praxe (§ 7 ods. 4) . Takto určený tarifný plat nesmie byť nižší, ako by bol tarifný plat určený podľa zaradenia do platového stupňa. okruh pracovných činností vykonávaných zamestnancami, ktorým sa tarifný plat takto určí dohodne zamestnávateľ v kolektívnej zmluve alebo ich vymedzí vo vnútornom predpise. Z uvedeného vyplýva, že mladému zamestnancovi môže zamestnávateľ priznať tarifný plat v najvyššom platovom stupni, 
- zamestnancovi namiesto funkčného platu priznať osobný plat počas vykonávania osobitne významných pracovných činností alebo mimoriadne náročných pracovných úloh. Osobný plat (§ 7a) sa zamestnancovi poskytuje, pokiaľ trvajú dôvody, na základe ktorých mu bol priznaný. Priznaný osobný plat možno zvýšiť, znížiť alebo odobrať na základe úrovne kvality plnenia pracovných úloh. Zákon neustanovuje hornú hranicu osobného platu,. 
- zamestnancovi na ocenenie mimoriadnych osobných schopností, dosahovaných pracovných výsledkov alebo za vykonávanie práce nad rámec pracovných povinností priznať osobný príplatok (§ 10). Osobný príplatok možno zvýšiť, znížiť alebo odobrať na základe návrhu príslušného vedúceho zamestnanca. Limit osobného príplatku je 100 % platovej tarify najvyššieho platového stupňa platovej triedy, do ktorej je zamestnanec zaradený, 
- umeleckému zamestnancovi, zamestnancovi inej umeleckej ustanovizne, ktorej predmetom činnosti je interpretovať hudobné diela, a zamestnancovi vykonávajúcemu remeselné, manuálne alebo manipulačné pracovné činnosti s prevahou fyzickej práce poskytovať výkonnostný príplatok podľa množstva a kvality práce (§ 14a). Priznaním výkonnostného príplatku nie je dotknutá možnosť priznať zamestnancovi osobný príplatok, 
- poskytovať zamestnancovi odmenu (§ 20) , okrem iného, za 
a) kvalitné vykonávanie pracovných činností alebo za vykonanie práce presahujúcej rámec pracovných činností vyplývajúcich z dohodnutého druhu práce, 
b) splnenie mimoriadnej pracovnej úlohy alebo osobitne významnej pracovnej úlohy, alebo vopred určenej cieľovej pracovnej úlohy, prípadne jej ucelenej etapy. Zákon neupravuje výšku jednotlivej odmeny ani počet odmien, ktoré možno v priebehu časovo ohraničeného obdobia priznať. 
Poznamenávame, že zamestnancovi vyššieho územného celku a obce, ktorý zabezpečuje výkon samosprávnej pôsobnosti alebo prenesený výkon štátnej správy, patrí zvýšenie tarifného platu o 15 % (§ 7 ods. 7). Okruh týchto zamestnancov určí zamestnávateľ. 
 	
ŽSK 	K čl. III ako celku 
Vypustiť z návrhu Čl. III, ktorým sa mení zákon č. 302/2001 Z. z. o samospráve vyšších územných celkov (zákon o samosprávnych krajoch) v znení neskorších predpisov. Doterajšie Čl. IV až VII prečíslovať na čl. III až VI. 

Zdôvodnenie: 

Obsahom predkladaného návrhu navrhovateľa je zrušenie kompetencie zastupiteľstvu samosprávneho kraja schvaľovať poriadok odmeňovania pre zamestnancov vyššieho územného celku. Schvaľovanie poriadku odmeňovania zamestnancov vyšších územných celkov bolo doteraz v kompetencii krajskej samosprávy, ktorá pozná možnosti, potreby a záujmy verejnej správy v danom regióne. Zrušenie tejto kompetencie by mohlo mať za následok personálne dopady na úkor kvality v krajských samosprávach. Prečíslovanie článkov je už len legislatívno-technickou záležitosťou. 
 	Z 	N 	V zákone č. 553/2003 Z. z. sú ustanovené viaceré liberalizačné inštitúty, ktoré umožňujú pružne oceniť prácu mladých zamestnancov vrátane zamestnancov, ktorí podávajú „nadpriemerne výkony“. Zamestnávateľ môže v súlade so zákonom najmä: 
- zamestnancovi (okrem pedagogického zamestnanca a odborného zamestnanca podľa zákona č. 317/2009 Z. z. o pedagogických zamestnancoch a odborných zamestnancoch) zamestnávateľ určiť tarifný plat v rámci rozpätia najnižšej a najvyššej platovej tarify platovej triedy, do ktorej ho zaradil, nezávisle od dĺžky započítanej praxe (§ 7 ods. 4) . Takto určený tarifný plat nesmie byť nižší, ako by bol tarifný plat určený podľa zaradenia do platového stupňa. okruh pracovných činností vykonávaných zamestnancami, ktorým sa tarifný plat takto určí dohodne zamestnávateľ v kolektívnej zmluve alebo ich vymedzí vo vnútornom predpise. Z uvedeného vyplýva, že mladému zamestnancovi môže zamestnávateľ priznať tarifný plat v najvyššom platovom stupni, 
- zamestnancovi namiesto funkčného platu priznať osobný plat počas vykonávania osobitne významných pracovných činností alebo mimoriadne náročných pracovných úloh. Osobný plat (§ 7a) sa zamestnancovi poskytuje, pokiaľ trvajú dôvody, na základe ktorých mu bol priznaný. Priznaný osobný plat možno zvýšiť, znížiť alebo odobrať na základe úrovne kvality plnenia pracovných úloh. Zákon neustanovuje hornú hranicu osobného platu,. 
- zamestnancovi na ocenenie mimoriadnych osobných schopností, dosahovaných pracovných výsledkov alebo za vykonávanie práce nad rámec pracovných povinností priznať osobný príplatok (§ 10). Osobný príplatok možno zvýšiť, znížiť alebo odobrať na základe návrhu príslušného vedúceho zamestnanca. Limit osobného príplatku je 100 % platovej tarify najvyššieho platového stupňa platovej triedy, do ktorej je zamestnanec zaradený, 
- umeleckému zamestnancovi, zamestnancovi inej umeleckej ustanovizne, ktorej predmetom činnosti je interpretovať hudobné diela, a zamestnancovi vykonávajúcemu remeselné, manuálne alebo manipulačné pracovné činnosti s prevahou fyzickej práce poskytovať výkonnostný príplatok podľa množstva a kvality práce (§ 14a). Priznaním výkonnostného príplatku nie je dotknutá možnosť priznať zamestnancovi osobný príplatok, 
- poskytovať zamestnancovi odmenu (§ 20) , okrem iného, za 
a) kvalitné vykonávanie pracovných činností alebo za vykonanie práce presahujúcej rámec pracovných činností vyplývajúcich z dohodnutého druhu práce, 
b) splnenie mimoriadnej pracovnej úlohy alebo osobitne významnej pracovnej úlohy, alebo vopred určenej cieľovej pracovnej úlohy, prípadne jej ucelenej etapy. Zákon neupravuje výšku jednotlivej odmeny ani počet odmien, ktoré možno v priebehu časovo ohraničeného obdobia priznať. 
Poznamenávame, že zamestnancovi vyššieho územného celku a obce, ktorý zabezpečuje výkon samosprávnej pôsobnosti alebo prenesený výkon štátnej správy, patrí zvýšenie tarifného platu o 15 % (§ 7 ods. 7). Okruh týchto zamestnancov určí zamestnávateľ. 
 	
ŽSK 	k čl. VI, bod 3, bod 4 a bod 13 
V navrhovanom Čl. VI (novom Čl. V – pozri pripomienka k navrhovanému čl. III ako celku), ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 553/2003 Z. z. o odmeňovaní niektorých zamestnancov pri výkone práce vo verejnom záujme a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov, navrhujeme nasledovné úpravy: 
- Vypustiť návrh zmeny pod poradovým číslom 3 a ponechať § 1 ods. 1 písm. d) v doterajšom platnom a účinnom znení. 
- Vypustiť návrh zmeny pod poradovým číslom 4 a ponechať § 1 ods. 3 v doterajšom platnom a účinnom znení. 
- Doterajšie zmeny pod poradovým číslom 5 až 13 prečíslovať na zmeny pod poradovým číslom 3 až 11. 
- V návrhu zmeny pod navrhovaným poradovým číslom 13 (novým poradovým číslom 11), ktorou sa vkladajú § 32c a 32d, vypustiť ods. 2 v § 32c. 

Zdôvodnenie: 

Navrhované zmeny sú návratom k tabuľkovým platom, čo je výrazným krokom späť s nasledovnými rizikami a dopadmi: 
- odborníci na niektoré činnosti by odišli do podnikateľského prostredia, kde by získali adekvátne finančné ohodnotenie, 
- mladí perspektívni zamestnanci by stratili motiváciu na zvyšovanie výkonu, a ak by aj zostali vo verejnej správe, začali by stagnovať, 
- odmeňovanie podľa tabuliek by bolo demotivačné tak pre mladých zamestnancov, ako aj pre starších – mladší by pri dosahovaní vyššieho výkonu nemohli byť ohodnotení lepšie, pokiaľ neodpracujú roky a starší nemajú žiadnu motiváciu, lebo odmeňovaní sú lepšie za „odpracované roky“, 
- rozpor s § 119a Zákonníka práce, v ktorom sa deklaruje rovnaká mzda za rovnakú prácu alebo prácu rovnakej hodnoty pri porovnateľnej výkonnosti. 

Súčasné poriadky odmeňovania sú nastavené podľa štandardných modelov na trhu práce – odmeňovanie zamestnancov je vyjadrením kvality ich výkonu, výsledkov práce a odbornosti v danej oblasti. Tabuľkové mzdy nie sú ani motivačné ani spravodlivé a nútia zamestnancov k priemernému až podpriemernému výkonu. Návratom späť k tabuľkovým platom by sa od základu narušil systém odmeňovania zameraný na odbornosť a pracovný výkon, ktorého zavedenie a správne nastavenie si vyžiadalo aj určité časové obdobie. Na pracovné pozície v oblasti verejnej správy by sa opäť prijímali tí, ktorí sa nevedia uplatniť v podnikateľskom prostredí s vysokými pracovnými štandardami, resp. poberatelia dôchodkov, ktorí si chcú vylepšiť finančnú situáciu. Úroveň krajských samospráv výrazne poklesne a bude zodpovedať obdobiu z pred niekoľkých rokov. Argumenty uvedené v dôvodovej správe sú len teoretizovaním a vôbec nekorešpondujú s praxou. Konštatovanie v dôvodovej správe, že „navrhovaná úprava zároveň vytvorí priestor pre zamestnávanie kvalifikovaných mladých ľudí“ vôbec nie je namieste, ale opak je pravdou, mladí ľudia si zakladajú rodiny, potrebujú ich zabezpečiť – pri tabuľkových platoch pri max. úsilí nemajú možnosť byť primerane odmenení – budú hľadať priestor v podnikateľskom prostredí a pre verejnú správu zostanú len „menej schopní a výkonní“, aj keď kvalifikovaní. 
 	Z 	N 	V zákone č. 553/2003 Z. z. sú ustanovené viaceré liberalizačné inštitúty, ktoré umožňujú pružne oceniť prácu mladých zamestnancov vrátane zamestnancov, ktorí podávajú „nadpriemerne výkony“. Zamestnávateľ môže v súlade so zákonom najmä: 
- zamestnancovi (okrem pedagogického zamestnanca a odborného zamestnanca podľa zákona č. 317/2009 Z. z. o pedagogických zamestnancoch a odborných zamestnancoch) zamestnávateľ určiť tarifný plat v rámci rozpätia najnižšej a najvyššej platovej tarify platovej triedy, do ktorej ho zaradil, nezávisle od dĺžky započítanej praxe (§ 7 ods. 4) . Takto určený tarifný plat nesmie byť nižší, ako by bol tarifný plat určený podľa zaradenia do platového stupňa. okruh pracovných činností vykonávaných zamestnancami, ktorým sa tarifný plat takto určí dohodne zamestnávateľ v kolektívnej zmluve alebo ich vymedzí vo vnútornom predpise. Z uvedeného vyplýva, že mladému zamestnancovi môže zamestnávateľ priznať tarifný plat v najvyššom platovom stupni, 
- zamestnancovi namiesto funkčného platu priznať osobný plat počas vykonávania osobitne významných pracovných činností alebo mimoriadne náročných pracovných úloh. Osobný plat (§ 7a) sa zamestnancovi poskytuje, pokiaľ trvajú dôvody, na základe ktorých mu bol priznaný. Priznaný osobný plat možno zvýšiť, znížiť alebo odobrať na základe úrovne kvality plnenia pracovných úloh. Zákon neustanovuje hornú hranicu osobného platu,. 
- zamestnancovi na ocenenie mimoriadnych osobných schopností, dosahovaných pracovných výsledkov alebo za vykonávanie práce nad rámec pracovných povinností priznať osobný príplatok (§ 10). Osobný príplatok možno zvýšiť, znížiť alebo odobrať na základe návrhu príslušného vedúceho zamestnanca. Limit osobného príplatku je 100 % platovej tarify najvyššieho platového stupňa platovej triedy, do ktorej je zamestnanec zaradený, 
- umeleckému zamestnancovi, zamestnancovi inej umeleckej ustanovizne, ktorej predmetom činnosti je interpretovať hudobné diela, a zamestnancovi vykonávajúcemu remeselné, manuálne alebo manipulačné pracovné činnosti s prevahou fyzickej práce poskytovať výkonnostný príplatok podľa množstva a kvality práce (§ 14a). Priznaním výkonnostného príplatku nie je dotknutá možnosť priznať zamestnancovi osobný príplatok, 
- poskytovať zamestnancovi odmenu (§ 20) , okrem iného, za 
a) kvalitné vykonávanie pracovných činností alebo za vykonanie práce presahujúcej rámec pracovných činností vyplývajúcich z dohodnutého druhu práce, 
b) splnenie mimoriadnej pracovnej úlohy alebo osobitne významnej pracovnej úlohy, alebo vopred určenej cieľovej pracovnej úlohy, prípadne jej ucelenej etapy. Zákon neupravuje výšku jednotlivej odmeny ani počet odmien, ktoré možno v priebehu časovo ohraničeného obdobia priznať. 
Poznamenávame, že zamestnancovi vyššieho územného celku a obce, ktorý zabezpečuje výkon samosprávnej pôsobnosti alebo prenesený výkon štátnej správy, patrí zvýšenie tarifného platu o 15 % (§ 7 ods. 7). Okruh týchto zamestnancov určí zamestnávateľ. 
 	
 	K čl. V návrhu zákona - K bodu 12  
§ 13b ods. 3 navrhujeme upraviť v rovnakom znení ako § 119 zákona č. 400/2009 Z. z. o štátnej službe a o zmene a doplnení niektorých zákonov. 

Odôvodnenie: 
Navrhované znenie § 13b ods. 3 je nezrozumiteľné, nie je zrejmé v akej výške možno dohodnúť zvýšenie odstupného a odchodného v podnikovej kolektívnej zmluve. 
 	O 	N 	Navrhované znenie je zosúladené s § 119 zákona o štátnej službe. 	
 	K čl. VI návrhu zákona - K bodu 4  
Bod 4 navrhujeme vypustiť a zároveň upraviť súvisiace ustanovenia. 

Odôvodnenie: 
Navrhujeme ponechať § 1 ods. 3 zákona č. 553/2003 Z. z. o odmeňovaní niektorých zamestnancov pri výkone práce vo verejnom záujme a o zmene a doplnení niektorých zákonov v doterajšom znení, to znamená ponechať naďalej v kompetencii obcí rozhodovanie o odmeňovaní zamestnancov obcí. 
- Podľa čl. 65 Ústavy SR obec a vyšší územný celok sú právnické osoby, ktoré za podmienok ustanovených zákonom samostatne hospodária s vlastným majetkom a so svojimi finančnými prostriedkami. Zmenu § 1 ods. 3 zákona č. 553/2003 Z. z. považujeme za neodôvodnený zásah do samosprávnych pôsobností obce, ako aj už existujúcich pracovno–právnych vzťahov. 
- Zaraďovanie zamestnancov do platových stupňov podľa počtu odpracovaných rokov považujeme za diskriminačné a demotivujúce pre zamestnancov, ktorí majú nižší počet odpracovaných rokov, ale vykazujú porovnateľné pracovné výsledky ako starší zamestnanci. 
- Nemožno súhlasiť s názorom navrhovateľa, že navrhovanou úpravou sa zvýši transparentnosť odmeňovania zamestnancov obcí a že dôjde k zvýšeniu kvality plnenia úloh samosprávy. Naopak, podľa nášho názoru, uplatňovanie zákona spôsobí odlev kvalitných pracovných síl zo samosprávy. 

 	Z 	N 	V zákone č. 553/2003 Z. z. sú ustanovené viaceré liberalizačné inštitúty, ktoré umožňujú pružne oceniť prácu mladých zamestnancov vrátane zamestnancov, ktorí podávajú „nadpriemerne výkony“. Zamestnávateľ môže v súlade so zákonom najmä: 
- zamestnancovi (okrem pedagogického zamestnanca a odborného zamestnanca podľa zákona č. 317/2009 Z. z. o pedagogických zamestnancoch a odborných zamestnancoch) zamestnávateľ určiť tarifný plat v rámci rozpätia najnižšej a najvyššej platovej tarify platovej triedy, do ktorej ho zaradil, nezávisle od dĺžky započítanej praxe (§ 7 ods. 4) . Takto určený tarifný plat nesmie byť nižší, ako by bol tarifný plat určený podľa zaradenia do platového stupňa. okruh pracovných činností vykonávaných zamestnancami, ktorým sa tarifný plat takto určí dohodne zamestnávateľ v kolektívnej zmluve alebo ich vymedzí vo vnútornom predpise. Z uvedeného vyplýva, že mladému zamestnancovi môže zamestnávateľ priznať tarifný plat v najvyššom platovom stupni, 
- zamestnancovi namiesto funkčného platu priznať osobný plat počas vykonávania osobitne významných pracovných činností alebo mimoriadne náročných pracovných úloh. Osobný plat (§ 7a) sa zamestnancovi poskytuje, pokiaľ trvajú dôvody, na základe ktorých mu bol priznaný. Priznaný osobný plat možno zvýšiť, znížiť alebo odobrať na základe úrovne kvality plnenia pracovných úloh. Zákon neustanovuje hornú hranicu osobného platu,. 
- zamestnancovi na ocenenie mimoriadnych osobných schopností, dosahovaných pracovných výsledkov alebo za vykonávanie práce nad rámec pracovných povinností priznať osobný príplatok (§ 10). Osobný príplatok možno zvýšiť, znížiť alebo odobrať na základe návrhu príslušného vedúceho zamestnanca. Limit osobného príplatku je 100 % platovej tarify najvyššieho platového stupňa platovej triedy, do ktorej je zamestnanec zaradený, 
- umeleckému zamestnancovi, zamestnancovi inej umeleckej ustanovizne, ktorej predmetom činnosti je interpretovať hudobné diela, a zamestnancovi vykonávajúcemu remeselné, manuálne alebo manipulačné pracovné činnosti s prevahou fyzickej práce poskytovať výkonnostný príplatok podľa množstva a kvality práce (§ 14a). Priznaním výkonnostného príplatku nie je dotknutá možnosť priznať zamestnancovi osobný príplatok, 
- poskytovať zamestnancovi odmenu (§ 20) , okrem iného, za 
a) kvalitné vykonávanie pracovných činností alebo za vykonanie práce presahujúcej rámec pracovných činností vyplývajúcich z dohodnutého druhu práce, 
b) splnenie mimoriadnej pracovnej úlohy alebo osobitne významnej pracovnej úlohy, alebo vopred určenej cieľovej pracovnej úlohy, prípadne jej ucelenej etapy. Zákon neupravuje výšku jednotlivej odmeny ani počet odmien, ktoré možno v priebehu časovo ohraničeného obdobia priznať. 
Poznamenávame, že zamestnancovi vyššieho územného celku a obce, ktorý zabezpečuje výkon samosprávnej pôsobnosti alebo prenesený výkon štátnej správy, patrí zvýšenie tarifného platu o 15 % (§ 7 ods. 7). Okruh týchto zamestnancov určí zamestnávateľ. 
 	
 	K čl. VI návrhu zákona - K bodu 13  
V prípade neakceptovania pripomienky k bodu 4, navrhujeme v § 32c ods. 2 návrhu zákona bodku na konci nahradiť čiarkou a doplniť slová: 
„najmenej v sume zodpovedajúcej jeho dohodnutej mzde k 31. augustu 2011, ak sa zachovali rovnaké podmienky vykonávania práce z hľadiska náročnosti vykonávanej pracovnej činnosti a dosahovaných pracovných výsledkov.“. 

Odôvodnenie: 
Prechodné ustanovenie navrhujeme doplniť z dôvodu, že navrhovanou úpravou sa výrazne zasiahne do práva zamestnancov na právne a sociálne istoty v existujúcich pracovno–právnych vzťahoch, ktoré boli uzatvorené za vopred dojednaných podmienok pred účinnosťou návrhu zákona. V prípade, že zamestnanec bude naďalej vykonávať rovnako náročnú pracovnú činnosť a bude dosahovať rovnaké pracovné výsledky, navrhujeme odmeňovať ho v rovnakej výške, ako má dojednané v pracovnej zmluve. 

Zároveň navrhujeme doplniť nový bod 14, ktorým sa upravia platové tarify tak, aby sa zrovnoprávnilo odmeňovanie zamestnancov štátnej správy a verejnej správy. 
 	Z 	N 	Liberalizačné prvky v zákone 553/2003 Z. z. umožňujú finančne ohodnotiť nadpriemerných zamestnancov. 

Navrhovaná zmena je nad rámec predloženého návrhu novelizácie zákona. Navrhovaná úprava by zvýšila nároky na verejné financie. 	
BBSK 	K čl. III a k čl. VI novelizačné body 3, 4 a 13 (v časti § 32c ods.2) 
Banskobystrický samosprávny kraj (ďalej len „BBSK“) navrhuje z návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 400/2009 Z.z. o štátnej službe a doplnení niektorých zákonov (ďalej len „návrh zákona“) vypustiť bez náhrady článok III (ktorým sa mení zákon č. 302/2001 Z.z. o samospráve vyšších územných celkov (zákon o samosprávnych krajoch) v znení neskorších predpisov) a vypustiť článok VI (ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 553/2003 Z.z. o odmeňovaní niektorých zamestnancov pri výkone práce vo verejnom záujme a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov) v rozsahu novelizačných bodov 3, 4 a 13 (v časti § 32c ods. 2) bez náhrady. 

Článkom III návrhu zákona sa predpokladá, že z kompetencií zastupiteľstva samosprávneho kraja by vypadlo jeho oprávnenie schvaľovať poriadok odmeňovania zamestnancov samosprávneho kraja. 
Článkom VI v rozsahu novelizačných bodov 3, 4 a 13 (v časti § 32c ods. 2) sa predpokladá zaradenie zamestnancov samosprávneho kraja výlučne pod režim zákona č. 553/2003 Z.z. o odmeňovaní niektorých zamestnancov pri výkone práce vo verejnom záujme a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov, bez možnosti alternatívy umožňujúcej zvoleným zástupcom obyvateľov samosprávneho kraja, teda zastupiteľstvu samosprávneho kraja, schváliť poriadok odmeňovania zamestnancov samosprávneho kraja alebo ich odmeňovanie ponechať na spomínaný zákon č. 553/2003 Z.z.. 

BBSK s takto navrhovanou zmenou legislatívy v uvedenej časti návrhu zákona, ktorú považuje za zásadný a ničím neopodstatnený zásah do samosprávy obcí a vyšších územných celkov a ktorej následkom je obmedzenie kvality služieb samosprávneho kraja, zásadne nesúhlasí. 

Odôvodnenie: 

Vyššie uvedené zmeny návrhu zákona sú zásadným, riadne nepodloženým a ničím neopodstatneným zásahom do samosprávy vyšších územných celkov v Slovenskej republike. 
Sme presvedčení, že navrhovanou zmenou môže dôjsť k závažnému rozporu s Ústavou Slovenskej republiky, najmä preto, že sledovanou legislatívnou zmenou sa nepochybne spôsobí zásah do zmluvnej voľnosti účastníkov pracovnoprávnych vzťahov, ktoré sú o.i. deklarované aj v druhej hlave, piaty oddiel Ústavy Slovenskej republiky. Uvedené môže viesť k problematickým situáciám medzi samosprávnymi krajmi, ako zamestnávateľmi a ich zamestnancami, ktorí sa môžu brániť prípadnému zníženiu ich mzdového ohodnotenia, čoho následkom môže byť zbytočné zvyšovanie nákladov samosprávnych krajov. Rovnako tak máme za to, že navrhovanou zmenou (minimálne v pracovnoprávnych vzťahoch) dôjde k jednoznačnému zásahu do princípu samosprávnosti a obmedzeniu autonómie územnej samosprávy, ktorú vo svojej štvrtej časti rovnako garantuje Ústava Slovenskej republiky (čl. 65). 
V dôvodovej správe priloženej k predmetnému návrhu zákona sa niekoľko krát zdôrazňuje, že navrhovanou zmenou má dôjsť k zabezpečeniu skvalitnenia práce samosprávy (určením kvalifikačných predpokladov výkonu jednotlivých činností) a zároveň sa tým má zabezpečiť priestor pre zamestnávanie mladých kvalifikovaných ľudí. Daná argumentácia sa z dôvodu finančných limitov odmeňovania stanovených zákonom č. 553/2003 Z.z. o odmeňovaní niektorých zamestnancov pri výkone práce vo verejnom záujme a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov javí ako krajne nezmyselná. Kvalifikovaní mladí ľudia budú v porovnaní s ľuďmi s dlhoročnou praxou značne podhodnotení, keďže ich základ platu bude určený predovšetkým zohľadneným počtom už odpracovaných rokov, a budú tak častejšie nútení vyhľadávať možnosti zamestnania sa v oblastiach, kde pri odmeňovaní nebudú demotivovaní takto limitujúcimi tabuľkami, čím sa nepochybne prispeje k ďalšiemu odlivu tzv. „mladých mozgov“ zo Slovenskej republiky. Podľa nášho názoru tak, na základe tohto opatrenia zameraného hlavne na zvýšenie efektivity samosprávy a zabezpečenie udržateľného stavu verejných financií, dôjde k zníženiu kvality administratívneho aparátu v samospráve a ďalšiemu zvýšeniu nákladov súvisiacich s jej nevyhnutným fungovaním. Argumentácia zvýšenia transparentnosti odmeňovania zamestnancov rovnako tak nie je na mieste, keďže poriadok odmeňovania zamestnancov samosprávneho kraja (pokiaľ ho zastupiteľstvo samosprávneho kraja schválilo) je vo všeobecnosti verejne dostupný. 

Na základe uvedeného BBSK zásadne nesúhlasí s návrhom zákona v znení jeho článku III a článku VI v rozsahu novelizačných bodov 1, 3 a 13 (§ 32c ods. 2), keďže sa tým nenaplnia ani len základné sledované ciele predkladateľa vyplývajúce z dôvodovej správy a môžu mať tak len negatívny dopad pre fungovanie územnej samosprávy v Slovenskej republike. Preto veríme, že vyššie uvedené pripomienky BBSK budú akceptované v plnom rozsahu. 	Z 	N 	V zákone č. 553/2003 Z. z. sú ustanovené viaceré liberalizačné inštitúty, ktoré umožňujú pružne oceniť prácu mladých zamestnancov vrátane zamestnancov, ktorí podávajú „nadpriemerne výkony“. Zamestnávateľ môže v súlade so zákonom najmä: 
- zamestnancovi (okrem pedagogického zamestnanca a odborného zamestnanca podľa zákona č. 317/2009 Z. z. o pedagogických zamestnancoch a odborných zamestnancoch) zamestnávateľ určiť tarifný plat v rámci rozpätia najnižšej a najvyššej platovej tarify platovej triedy, do ktorej ho zaradil, nezávisle od dĺžky započítanej praxe (§ 7 ods. 4) . Takto určený tarifný plat nesmie byť nižší, ako by bol tarifný plat určený podľa zaradenia do platového stupňa. okruh pracovných činností vykonávaných zamestnancami, ktorým sa tarifný plat takto určí dohodne zamestnávateľ v kolektívnej zmluve alebo ich vymedzí vo vnútornom predpise. Z uvedeného vyplýva, že mladému zamestnancovi môže zamestnávateľ priznať tarifný plat v najvyššom platovom stupni, 
- zamestnancovi namiesto funkčného platu priznať osobný plat počas vykonávania osobitne významných pracovných činností alebo mimoriadne náročných pracovných úloh. Osobný plat (§ 7a) sa zamestnancovi poskytuje, pokiaľ trvajú dôvody, na základe ktorých mu bol priznaný. Priznaný osobný plat možno zvýšiť, znížiť alebo odobrať na základe úrovne kvality plnenia pracovných úloh. Zákon neustanovuje hornú hranicu osobného platu,. 
- zamestnancovi na ocenenie mimoriadnych osobných schopností, dosahovaných pracovných výsledkov alebo za vykonávanie práce nad rámec pracovných povinností priznať osobný príplatok (§ 10). Osobný príplatok možno zvýšiť, znížiť alebo odobrať na základe návrhu príslušného vedúceho zamestnanca. Limit osobného príplatku je 100 % platovej tarify najvyššieho platového stupňa platovej triedy, do ktorej je zamestnanec zaradený, 
- umeleckému zamestnancovi, zamestnancovi inej umeleckej ustanovizne, ktorej predmetom činnosti je interpretovať hudobné diela, a zamestnancovi vykonávajúcemu remeselné, manuálne alebo manipulačné pracovné činnosti s prevahou fyzickej práce poskytovať výkonnostný príplatok podľa množstva a kvality práce (§ 14a). Priznaním výkonnostného príplatku nie je dotknutá možnosť priznať zamestnancovi osobný príplatok, 
- poskytovať zamestnancovi odmenu (§ 20) , okrem iného, za 
a) kvalitné vykonávanie pracovných činností alebo za vykonanie práce presahujúcej rámec pracovných činností vyplývajúcich z dohodnutého druhu práce, 
b) splnenie mimoriadnej pracovnej úlohy alebo osobitne významnej pracovnej úlohy, alebo vopred určenej cieľovej pracovnej úlohy, prípadne jej ucelenej etapy. Zákon neupravuje výšku jednotlivej odmeny ani počet odmien, ktoré možno v priebehu časovo ohraničeného obdobia priznať. 
Poznamenávame, že zamestnancovi vyššieho územného celku a obce, ktorý zabezpečuje výkon samosprávnej pôsobnosti alebo prenesený výkon štátnej správy, patrí zvýšenie tarifného platu o 15 % (§ 7 ods. 7). Okruh týchto zamestnancov určí zamestnávateľ. 
 	
KSK 	Čl. III, čl. VI, novelizačné body č. 3., 4. a 13. 
Navrhujeme z návrhu zákona vypustiť čl. III, ktorým sa mení zákon č. 302/2001 Z.z. o samospráve vyšších územných celkov (zákon o samosprávnych krajoch) v znení neskorších predpisov. 

V čl. VI návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 553/2003 Z.z. o odmeňovaní niektorých zamestnancov pri výkone práce vo verejnom záujme a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov navrhujeme: 
- vypustiť navrhovanú zmenu v novelizačnom bode č. 3, t.j. ponechať pôvodný text § 1 ods. 1 písm. d) zákona č. 553/2003 Z.z., 
- vypustiť navrhovanú zmenu v novelizačnom bode č. 4, t.j. ponechať pôvodný text § 1 ods. 3 zákona v rozčlenení na písmeno a, b., 
- v novelizačnom bode č. 13, ktorým sa vkladajú nové § 32c a § 32d, vypustiť § 32c ods. 2 

Odôvodnenie: 
Navrhovanou právnou úpravou dôjde pre obce a vyššie územné celky k vypusteniu doterajšej možnosti voľby odmeňovania zamestnancov podľa zákona č. 553/2003 Z. z. - na základe poriadku odmeňovania schvaľovaného zastupiteľstvom, upraveného podľa Zákonníka práce. 
Predmetné návrhy sa majú realizovať úpravou zák. č. 302/2001 Z.z. o samospráve vyšších územných celkov (zákon o samosprávnych krajoch) v znení neskorších predpisov (článok III. návrhu zákona) a zák. č. 553/2003 Z. z. o odmeňovaní niektorých zamestnancov pri výkone práce vo verejnom záujme a o zmene a doplnení niektorých zákonov (článok VI návrhu zákona). 
Podľa týchto úprav sa na odmeňovanie zamestnancov obcí a VÚC bude v plnej miere vzťahovať len zák. č. 553/2003 Z. z. a zastupiteľstvo obce a VÚC už nebude oprávnené schvaľovať poriadok odmeňovania tak, ako to je možné v súčasnosti. 

Dôvodom predmetných návrhov je údajné zvýšenie transparentnosti odmeňovania. Ďalším dôvodom uvádzaným spracovateľom je zblíženie systémov odmeňovania vo verejnej správe, smerujúce v konečnom dôsledku k tomu aby zamestnanci obcí vyšších územných celkov boli tak, ako zamestnanci štátnej správy, odmeňovaní len podľa štátom regulovaného systému odmeňovania upraveného v zák. č. 553/2003 Z.z.. 
Navrhovanou úpravou sa sleduje údajné skvalitnenie práce zamestnancov obcí a vyšších územných celkov - podľa názoru spracovateľa najmä tým, že zákon č. 553/2003 Z. z. vyžaduje, aby zamestnanec podľa druhu práce dohodnutého v pracovnej zmluve plnil kvalifikačný predpoklad určený pre ním vykonávanú najnáročnejšiu pracovnú činnosť. 
Spracovateľ okrem toho tvrdí, že navrhovaná úprava v obciach a VÚC vytvorí priestor pre zamestnávanie kvalifikovaných mladých ľudí. 

Predmetné návrhy považujeme za výrazný krok späť, ktorý nebude vytvárať predpoklady pre zvýšenie efektivity samosprávnych funkcií, zabezpečovaných obcami a VÚC. Naopak navrhovaný systém odmeňovania je v porovnaní s možnosťou použitia vlastného odmeňovacieho poriadku samospráv demotivujúci, bez optimálneho vyjadrenia osobnej zodpovednosti a zásluhy konkrétneho zamestnanca za dosiahnutý výsledok jeho činnosti. 
Neobstojí tvrdenie, uvedené v dôvodovej správe, že na základe predmetných úprav dôjde k rozšíreniu počtu zamestnancov samosprávy so zvýšenou vysokoškolskou kvalifikáciou a dá sa priestor predovšetkým mladým kvalifikovaným ľuďom. 
KSK zamestnáva v súčasnosti 179 zamestnancov. 
Všetci zamestnanci na jednotlivých pracovných pozíciách plnia kvalifikačné požiadavky stanovené v požiadavkách na výkon ich funkcie, 
Realizovanými organizačnými zmenami na KSK a zavedením nového systému hodnoteniu a odmeňovania zamestnancov došlo k selekcii zamestnancov podľa ich odborných kvalít. V rámci výberu sa v súlade s vydaným katalógom činností KSK dal priestor predovšetkým zamestnancom s vysokoškolským vzdelaním, umožňujúcim plniť kvalifikačný predpoklad určený pre nimi vykonávanú najnáročnejšiu pracovnú činnosť - v KSK tvorí 80 % zo súčasného celkového počtu zamestnancov, pričom mladí kvalifikovaní ľudia tvoria 47 % z celkového počtu zamestnancov. 
Ako je zrejmé z uvádzaného percentuálneho pomeru zastúpenia zamestnancov s vysokoškolským vzdelaním (osobitne v mladom veku) v KSK práve doterajší vlastný odmeňovací systém založený na zdôraznení zásluhovosti jednotlivca nie je prekážkou ale naopak - vytvára predpoklady pre uprednostnenie tejto skupiny zamestnancov. 
Predmetný návrh novelizácie znevýhodňuje práve skupinu mladých kvalifikovaných zamestnancov Princípy odmeňovania podľa zák. č. 553/2003 Z.z. neumožňujú flexibilne reagovať na potreby a primeraným spôsobom oceňovať kvalitnú prácu. Vznikne priestor , aby zamestnanci s dlhoročnou praxou na rovnakej pracovnej pozícii - vzhľadom na určený základ platu - zohľadňujúci predovšetkým počet rokov praxe - mali oveľa vyšší plat ako mladí kvalifikovaní zamestnanci , ktorí môže podávať oveľa kvalitnejší výkon. 
Opätovným zavedením štátom regulovaného systému odmeňovania v miestnej a regionálnej samospráve sa vytvoria predpoklady predovšetkým pre podstatné zníženie základov platov zamestnancov samosprávy podľa prednostne uplatňovaného kritéria - určenia platových stupňov na základe odpracovaných rokov praxe. V prípade schválenia týchto návrhov sa mimoriadne znevýhodnia práve mladí kvalifikovaní zamestnanci samosprávy, pričom spracovateľovi návrhov údajne ide aj o podporu ich zamestnávania ! 
Na základe schválenia navrhovaných úprav sa najmä v prípade mladých kvalifikovaných ľudí znížia základy platov - vychádzajúcich najmä z odpracovaných rokov praxe - natoľko, že ani priznanie osobného príplatku im neumožní dostať sa na súčasnú úroveň. 
Tento výsledok by bol mimoriadne demotivujúci a mohol by spôsobiť odchod kvalifikovaných zamestnancov. Na základe toho opatrenia zamerané na zvýšenie efektivity samosprávy vyjdú nazmar a situácia sa vráti späť do stavu v roku 2004 – teda pred siedmimi rokmi. 
Navrhované úpravy sú zároveň vážnym zásahom do autonómnosti postavenia územnej samosprávy. Schvaľovanie vlastných odmeňovacích poriadkov obcí a VÚC, založenom na využití vlastných príjmov ich rozpočtov je pritom výsledkom transparentného procesu v zastupiteľstve samosprávy, ku ktorému má prístup aj verejnosť. 
Predmetné návrhy sú zároveň v rozpore s dôvodmi zavedenia možnosti vydania vlastných odmeňovacích poriadkov v územnej samospráve na základe aplikácie príslušných ustanovení Zákonníka práce. V dôvodovej správe k zákonu č. 369/2004 Z.z. (ktorým sa zaviedla pre územnú samosprávu táto možnosť) sa uvádza, cit.: „Účelom vládneho návrhu zákona je zúžiť okruh zamestnávateľov, resp. skupín zamestnancov, ktorí budú uplatňovať zákon a štátom regulovaný systém odmeňovania zamestnancov vykonávajúcich práce vo verejnom záujme. Časť zamestnávateľov, predovšetkým tí, ktorí v oblasti financovania svojej činnosti sú len čiastočne alebo nie sú vôbec závislí od štátneho rozpočtu, sa vypúšťa z regulovaného systému“ 
Štátom regulovaný systém odmeňovania samosprávy podľa tejto dôvodovej správy sa v územnej samospráve má uplatňovať, cit.: „...len v tom prípade, ak zastupiteľstvo samosprávneho kraja alebo obecné zastupiteľstvo neschváli poriadok odmeňovania, v ktorom bude upravený liberálny systém odmeňovania podľa Zákonníka práce.“ 
Predmetná právna úprava bola schválená v NR SR v roku 2004 (vyššie uvedeným zákonom č. 369/2004 Z.z.) na základe iniciatívy MPSVaR a jeho vtedajší predstavitelia aj v súčasnosti deklarujú posilnenie princípu zásluhovosti jednotlivca za dosiahnutý výsledok (napr. p. Kaník a p. Radičová). 
Samosprávne kraje a viaceré krajské mestá využili možnosť danú touto právnou úpravou a v záujme zvýšenia efektivity svojich činností realizovali procesné audity, v ktorých boli popísané a vyhodnotené všetkých procesy a pracovné činnosti vykonávané na ich úradoch. 
Vychádzajúc zo spomínaných procesných auditov došlo k zníženiu stavu zamestnancov v záujme zefektívnenia práce. Následne – pre posilnenie výkonnosti zamestnancov sa v odmeňovacích poriadkoch ustanovil nový systém odmeňovania, podmienený dosiahnutím konkrétne popísaných cieľov. 
VÚC prešli na moderný systém riadenia výkonnosti zamestnancov prostredníctvom riadenia a stanovovania cieľov pre každého zamestnanca - od vedúcich zamestnancov až po podriadených zamestnancov. Plat zamestnanca a jeho zmena sa v súčasnosti určuje po zatriedení do transparentne predstavených úrovní platov II. až VI. s konkrétnymi kvalifikačnými požiadavkami, vychádzajúcich zo Zákonníka práce - na základe vyhodnotenia splnenia individuálnych cieľov zamestnanca a jeho podielu na splnení celkových cieľov samosprávy. Týmto sa vytvoril základ pre motivovaný záujem jednotlivých zamestnancov efektívne participovať na zabezpečení priorít samosprávy. 
V rámci nového systému sa zaviedlo aj meranie výkonnosti realizovaných procesov a aktivít. Hodnotenie jednotlivca určuje nielen splnenie kvalitatívnych a časových ukazovateľov ale celého komplexného súboru uplatnených meradiel. 
Samosprávnym krajom tento systém umožňuje definovať ciele, efektívne rozdeľovať úlohy a zodpovednosť zamestnancov a zabezpečuje - aby každý zamestnanec zameral svoje úsilie rovnakým smerom, dokáže hodnotiť výkon jednotlivcov na základe objektívnych ukazovateľov a týmto rozpoznať ich potenciál a priority. 
Vlastné odmeňovacie poriadky samosprávy teda uprednostňujú v dohodnutom plate plnenie stanovených cieľov a kvalitu práce pred počtom odpracovaných rokov. 
Popísanými vykonanými opatreniami sa zrealizovala revitalizácia úradov samosprávnych krajov. 
Znížený počet zamestnancov v súčasnosti efektívne vykonáva úlohy, ktoré predtým zabezpečovali viacerí zamestnanci. V dôsledku uvedeného nedochádza k zvýšeniu mzdových nákladov v samosprávach a preto ani nie sú nutné navrhované úpravy zákonov z dôvodu úspory verejných prostriedkov. 
Dovoľujeme si vysloviť názor, že pravým dôvodom tzv. „zblíženia“ odmeňovania vo verejnej správe, založeného na jedinom štátom regulovanom systéme odmeňovania je len rovnostárska snaha dostať platy v štátnej správe a samospráve na rovnakú úroveň, pričom základom má byť práve odmeňovanie v rámci štátnej správy, ktorá doposiaľ potrebné opatrenia zamerané na zvýšenie zásluhovosti a motivujúceho záujmu jednotlivého zamestnanca v plnej miere nevykonala. 
Zastávame stanovisko, že novelizácia dotknutých právnych predpisov by sa mala zamerať na umožnenie zmluvných platov aj v štátnej správe, čo za podmienky redukcie jej zamestnancov a pri zavedení odmeňovacieho systému založeného na osobnej zásluhe jednotlivého zamestnanca vôbec nemusí znamenať zvýšenie mzdových nákladov v štátnej správe. 

V dôsledku uvedeného je našou zásadnou pripomienkou ponechanie možnosti vydávania vlastného poriadku odmeňovania samosprávnymi krajmi a obcami v zákone č. 302/2001 Z.z. a v zák. č. 553/2003 Z.z. v doterajšom znení platnej právnej úpravy. 

Vlastný odmeňovací systém v plnej miere vyhovuje povahe samosprávy, ktorá je charakteristická svojimi prierezovými pôsobnosťami. Samospráva plní jednak úlohy verejnej správy ako aj vykonáva množstvo ďalších aktivít zameraných na rozvoj svojho územia, napríklad regionálny rozvoj, podpora cestovného ruchu, kultúry, atď. 
Uvádzaný charakter činnosti samosprávy kladie vyššie nároky na kreativitu, flexibilnosť a rýchlu orientáciu zamestnanca v konkrétnej problematike, vrátane dostatočnej znalosti dotknutých predpisov a odbornej literatúry , resp. odborných stanovísk. 
Výkon zamestnanca, zodpovedajúci týmto nárokom je nevyhnutné oceniť aj zodpovedajúcim hmotným stimulom, pre ktorý vytvára základ vyššie opísaný odmeňovací systém samosprávy. 	Z 	N 	Nie je možné súhlasiť s tvrdením predkladateľa pripomienky, že „predmetný návrh novelizácie znevýhodňuje práve skupinu mladých kvalifikovaných zamestnancov Princípy odmeňovania podľa zák. č. 553/2003 Z. z. neumožňujú flexibilne reagovať na potreby a primeraným spôsobom oceňovať kvalitnú prácu. Vznikne priestor , aby zamestnanci s dlhoročnou praxou na rovnakej pracovnej pozícii - vzhľadom na určený základ platu - zohľadňujúci predovšetkým počet rokov praxe - mali oveľa vyšší plat ako mladí kvalifikovaní zamestnanci , ktorí môže podávať oveľa kvalitnejší výkon.“. 
V zákone č. 553/2003 Z. z. sú ustanovené viaceré liberalizačné inštitúty, ktoré umožňujú pružne oceniť prácu mladých zamestnancov vrátane zamestnancov, ktorí podávajú „nadpriemerne výkony“. Zamestnávateľ môže v súlade so zákonom najmä: 
- zamestnancovi (okrem pedagogického zamestnanca a odborného zamestnanca podľa zákona č. 317/2009 Z. z. o pedagogických zamestnancoch a odborných zamestnancoch) zamestnávateľ určiť tarifný plat v rámci rozpätia najnižšej a najvyššej platovej tarify platovej triedy, do ktorej ho zaradil, nezávisle od dĺžky započítanej praxe (§ 7 ods. 4) . Takto určený tarifný plat nesmie byť nižší, ako by bol tarifný plat určený podľa zaradenia do platového stupňa. okruh pracovných činností vykonávaných zamestnancami, ktorým sa tarifný plat takto určí dohodne zamestnávateľ v kolektívnej zmluve alebo ich vymedzí vo vnútornom predpise. Z uvedeného vyplýva, že mladému zamestnancovi môže zamestnávateľ priznať tarifný plat v najvyššom platovom stupni, 
- zamestnancovi namiesto funkčného platu priznať osobný plat počas vykonávania osobitne významných pracovných činností alebo mimoriadne náročných pracovných úloh. Osobný plat (§ 7a) sa zamestnancovi poskytuje, pokiaľ trvajú dôvody, na základe ktorých mu bol priznaný. Priznaný osobný plat možno zvýšiť, znížiť alebo odobrať na základe úrovne kvality plnenia pracovných úloh. Zákon neustanovuje hornú hranicu osobného platu,. 
- zamestnancovi na ocenenie mimoriadnych osobných schopností, dosahovaných pracovných výsledkov alebo za vykonávanie práce nad rámec pracovných povinností priznať osobný príplatok (§ 10). Osobný príplatok možno zvýšiť, znížiť alebo odobrať na základe návrhu príslušného vedúceho zamestnanca. Limit osobného príplatku je 100 % platovej tarify najvyššieho platového stupňa platovej triedy, do ktorej je zamestnanec zaradený, 
- umeleckému zamestnancovi, zamestnancovi inej umeleckej ustanovizne, ktorej predmetom činnosti je interpretovať hudobné diela, a zamestnancovi vykonávajúcemu remeselné, manuálne alebo manipulačné pracovné činnosti s prevahou fyzickej práce poskytovať výkonnostný príplatok podľa množstva a kvality práce (§ 14a). Priznaním výkonnostného príplatku nie je dotknutá možnosť priznať zamestnancovi osobný príplatok, 
- poskytovať zamestnancovi odmenu (§ 20) , okrem iného, za 
a) kvalitné vykonávanie pracovných činností alebo za vykonanie práce presahujúcej rámec pracovných činností vyplývajúcich z dohodnutého druhu práce, 
b) splnenie mimoriadnej pracovnej úlohy alebo osobitne významnej pracovnej úlohy, alebo vopred určenej cieľovej pracovnej úlohy, prípadne jej ucelenej etapy. Zákon neupravuje výšku jednotlivej odmeny ani počet odmien, ktoré možno v priebehu časovo ohraničeného obdobia priznať. 
Poznamenávame, že zamestnancovi vyššieho územného celku a obce, ktorý zabezpečuje výkon samosprávnej pôsobnosti alebo prenesený výkon štátnej správy, patrí zvýšenie tarifného platu o 15 % (§ 7 ods. 7). Okruh týchto zamestnancov určí zamestnávateľ. 
 	
Verejnosť 	Návrh zákona , ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 400/2009 Z. z. o štátnej službe a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov a ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákony 
1. doplniť znenie §22 Výberové konanie ods.1) písm.b takto: 
b) „za výberovým konaním zo štátnych zamestnancov“ vsunúť slova „a zamestnancov vo verejnom záujme v príslušnom služobnom úrade (ďalej len "vnútorné výberové konanie"“ 
2. V § 23 ods. 1 písmená a) a b) znejú: 
„a) zo štátnych zamestnancov a z občanov, ktorí sa uchádzajú o štátnu službu (ďalej len „vonkajší výber“), alebo 
b) zo štátnych zamestnancov a zamestnancov vo verejnom záujme v príslušnom služobnom úrade (ďalej len „vnútorný výber“).“. 

3. do § 132 doplniť ods. 4 v tomto znení: 
(4) Odborná prax zamestnanca štátnej správy, ktorý bol k 1.4.2002 podľa zákonač.313/ 
2001 o verejnej službe zaradený do verejnej služby a následne na to sa stáva štátnym 
zamestnancom, sa považuje za prax ktorá trvá nepretržite a zostáva zachovaná. 

Odôvodnenie k bodu 1 a 2 
Nastoliť rovnakú šancu pre zamestnancov jednej organizácie s rovnakými kvalifikačnými predpokladmi, odbornými predpokladmi pre výkon funkcie a odstrániť diskrimináciu, ktorá prijatím zákona č. 313/2001 o verejnej službe podľa § 1 ods.1 písm. a) rozdelila dovtedy rovnocenných zamestnancov štátnej správy na zamestnancov verejnej služby a štátnych zamestnancov. 
Odôvodnenie k bodu 3 
V súčasnej dobe, keď dochádza k znižovaniu stavov zamestnancov na Obvodných úradoch ako štátnych , tak aj zamestnancov vo verejnom záujme, keď agenda jedných alebo aj druhých ostáva a prenáša sa na zamestnancov zostávajúcich, sa zamestnanec vo verejnom záujme môže stať štátnym zamestnancom. Zákon č. 400/2009 Z. z. takémuto zamestnancovi, jeho doterajšiu odbornú prax podľa § 132 ods. 1 neuzná ako služobnú prax podľa § 85 ods. 2 písm. a), lebo nie je naplnená podmienka, že bol k 31.decembru 2003 štátnym zamestnancom. Túto nerovnosť podmienok však spôsobilo prijatie zákona č. 313/2001 Z.z. Ak sa však zamestnanec štátny stane zamestnancom vo verejnom záujme, prax v štátnej službe je mu podľa § 6 ods. 3. zákona č 553/2003 Z.z. uznaná ako odborná prax. 
Týmto bodom žiadame odstrániť nerovnaké zaobchádzanie zo zamestnancami, ktorí pred rokom 2001 boli zamestnancami štátnej správy. 
 	O 	N 	K bodu 3 
§ 133 je prechodným ustanovením, podľa ktorého postupovali služobné úrady v deň nadobudnutia účinnosti zákona o štátnej službe. 

K bodu 4 
Rozšírenie možnosti započítania predchádzajúcej praxe do služobnej praxe štátneho zamestnanca by malo dopad na štátny rozpočet. 	
Verejnosť 	zákonu o štátnej službe 400/2009 
1) 
V novele (§ 36) sa nerieši napr. zastupovania vedúcej zamestnankyne, ktorá je 3 - 5 rokov na materskej a rodičovej dovolenke (Po novele ZP). 
Teraz je to asi tak, že max. 6 mesiacov je možnosť zastupovať vedúceho zamestnanca. Každých 6 mesiacov poverujeme iného štátneho zamestnanca zastupovaním. Výberové konanie na dobu dočasnú je neatraktívne a nie je vždy potrebné. 

2) 
§ 73 Osobný spis štátneho zamestnanca 
Zákon ukladá po skončení šzp uchovávať osobný spis št. zamestnanc 50 rokov. 
To v praxi znamená, že ak šzp končí vo veku 65 rokov, tak ešte 50 rokov treba jeho osobný spis uchovávať. 
Treba zvážiť zmenu aj tohto paragrafu na dobu "do 70 rokov veku uchovávať osobný spis a jeho mzdovú agendu". 

Ďakujem. 
D.Kytková 

 	O 	N 	Služobný úrad, zrejme z dôvodu šetrenia finančných prostriedkov, rieši otázku zastupovania opakovaným poverovaním na zastupovanie každých 6 mesiacov. 
Právna úprava obsadenia štátnozamestnaneckého miesta vedúceho zamestnanca sa v tomto smere zásadne nemení. 
Existujú naďalej tri základné možnosti: a) dočasné poverenie alebo preloženie (do 6 mesiacov), b) dočasné preloženie na dobu dlhšiu ako 6 mesiacov, c) prijatie uchádača do dočasnej štátnej služby. 
Argument, že výberové konanie „je neatraktívne a nie vždy potrebné“ neobstojí. Právna úprava vychádza z myšlienky, že ak má byť referent preložený na miesto vedúceho zamestnanca na dobu dlhšiu ako 6 mesiacov, musí úspešne absolvovať výberové konanie. Takýto štátny zamestnanec je potom vedúcim štátnym zamestnancom ... 
Zmienka o „neatraktívnosti“ môže platiť vo vzťahu k zamestnancom služobného úradu, vo vzťahu k verejnosti (rastúca nezamestnanosť, ...) to podľa nášho názoru predkladateľ návrhu zákona vo všeobecnosti neplatí. 
 	
Verejnosť 	k bodu 34 návrhu 
Navrhujem vypustiť z návrhu novely zákona ustanovenie, ktorým sa má upraviť znenie § 37 ods. 4, kde sa navrhuje vypustiť slová „ktorého priamo riadi“. 
Dôsledkom navrhovanej úpravy je nekontrolované a najmä bezdôvodné odvolávanie vedúcich zamestnancov, ktorých by mohol vedúci úradu odvolať aj bez udania dôvodu. 

S prihliadnutím na súvisiace právne predpisy, napríklad zákon 453/2003 Z. z. o orgánoch štátnej správy v oblasti sociálnych vecí, rodiny a služieb zamestnanosti, na ktorý zákon o štátnej službe priamo odkazuje (v § 13 ods. 3) je faktom, že vedúcim úradu (napríklad úradov práce, sociálnych vecí a rodiny) je riaditeľ, ktorého v zmysle citovaného zákona vymenúva a odvoláva vláda Slovenskej republiky na návrh ministra práce, sociálnych vecí a rodiny. Z toho je viac než zrejmé, že funkcia vedúceho úradu – riaditeľa – je politickou funkciou, na ktorej dochádza k výmenám pravidelne so zmenou vlády. Novovymenovaný riaditeľ však v aktuálnom znení zákona o štátnej službe nemôže bez udania dôvodu odvolávať vedúcich zamestnancov, ktorých priamo neriadi. Tento stav je plne vyhovujúci, pretože nižšie riadiace pozície sú obsadené odborníkmi a jedná sa o reálny odborný výkon štátnej služby. Kompetencia, ktorú by vedúci úradu dostali touto navrhovanou zmenou by znamenala, že okrem zmien na pozíciách riaditeľov úradov (vedúcich úradov) by dochádzalo aj k výmenám na pozícii vedúcich oddelení, navyše bez uvedenia dôvodu, teda bezdôvodne. Dôvody, pre ktoré je možné odvolať z funkcie vedúceho zamestnanca, sú v súčasnosti upravené dostatočne. 

Navrhovaná zmena je v príkrom rozpore s princípmi štátnej služby, ktorá má byť podľa tohto zákona budovaná na princípe o.i. profesionality a politickej neutrality. Možnosť odvolávať vedúcich zamestnancov z funkcie bez uvedenia dôvodu vedie k nestabilite štátnej správy a dáva priestor na obsadzovanie funkcií vedúcich štátnych zamestnancov po politickej línii, ktoré sa budú diať s každou zmenou politickej situácie. Navrhovanú zmenu vnímam ako účelovú a znamená hrubý zásah do apolitickosti štátnej správy. Navrhujem túto zmenu z návrhu zákona vypustiť.  	O 	N 	Pracovné vzťahy zamestnancov vo verejnej správe sú upravované osobitnými predpisy. A to zákonom o štátnej službe a zákonom o výkone práce verejnom záujme. Zákonník práce upravuje pracovné vzťahy v súkromnej sfére (v zmysle pripomienky patrí do oblastí súkromného práva). Zákonník práce sa na štátnu službu vzťahuje delegovane a na vzťahy pri výkone práce vo verejnom záujme síce subsidiárne, avšak nie v tých prípadoch ktorých je potrebné upraviť niektoré inštitúty osobitným spôsobom. Osobitná úprava sa týka aj odvolávania veducich štátnych zamestnancov bez uvedenia dôvodov. 	
Verejnosť 	k bodu 35 
V § 37 ods. 5 sa navrhuje vypustiť slovo "priamo". 
Navrhujem tento návrh z novely vypustiť - dôvody sú rovnaké ako v pripomienke k bodu 34. V záujme zachovania politickej neutrality štátnej správy je možnosť bezdôvodne odvolávať vedúcich zamestnancov neprípustná.  	O 	N 	Pracovné vzťahy zamestnancov vo verejnej správe sú upravované osobitnými predpisy. A to zákonom o štátnej službe a zákonom o výkone práce verejnom záujme. Zákonník práce upravuje pracovné vzťahy v súkromnej sfére (v zmysle pripomienky patrí do oblastí súkromného práva). Zákonník práce sa na štátnu službu vzťahuje delegovane a na vzťahy pri výkone práce vo verejnom záujme síce subsidiárne, avšak nie v tých prípadoch ktorých je potrebné upraviť niektoré inštitúty osobitným spôsobom. Osobitná úprava sa týka aj odvolávania veducich štátnych zamestnancov bez uvedenia dôvodov. 	
Verejnosť 	k zákonu 400/2009 Z.z. o štátnej službe 
1. doplniť znenie §22 Výberové konanie ods.1) písm.b takto: 
b) „za výberovým konaním zo štátnych zamestnancov“ vsunúť slova „a zamestnancov vo verejnom záujme v príslušnom služobnom úrade (ďalej len "vnútorné výberové konanie"“ 
2. V § 23 ods. 1 písmená a) a b) znejú: 
„a) zo štátnych zamestnancov a z občanov, ktorí sa uchádzajú o štátnu službu (ďalej len „vonkajší výber“), alebo 
b) zo štátnych zamestnancov a zamestnancov vo verejnom záujme v príslušnom služobnom úrade (ďalej len „vnútorný výber“).“. 

3. do § 132 doplniť ods. 4 v tomto znení: 
(4) Odborná prax zamestnanca štátnej správy, ktorý bol k 1.4.2002 podľa zákonač.313/ 
2001 o verejnej službe zaradený do verejnej služby a následne na to sa stáva štátnym 
zamestnancom, sa považuje za prax ktorá trvá nepretržite a zostáva zachovaná. 

Komentár k bodu 1 a 2 
Nastoliť rovnaké podmienky pre zamestnancov jednej organizácie s rovnakými kvalifikačnými a odbornými predpokladmi pre výkon funkcie a odstrániť diskrimináciu, ktorá prijatím zákona č. 313/2001 o verejnej službe podľa § 1 ods.1 písm. a) rozdelila dovtedy rovnocenných zamestnancov štátnej správy na zamestnancov verejnej služby a štátnych zamestnancov. Verejní zamestnanci ako finančná účtovníčka, informatik vykonávajú náročné a zložité činnosti, avšak platové ohodnotenie je omnoho nižšie ako u štátnych zamestnancov. 
Na tých istých úradoch, ale v iných okresoch je zatriedenie zamestnancov vykonávajúcich obslužné a prierezové činnosti (informatik, mzdár, účtovník, správca registratúry ...) rôzne, závisí to od opisu činnosti, ktoré sa nachádzajú v odboroch štátnej služby a aj medzi činnosťami verejnej služby. ZJEDNOTIŤ v rámci Slovenska. 
Komentár k bodu 3 
V súčasnej dobe, keď dochádza k znižovaniu stavov zamestnancov na Obvodných úradoch ako štátnych, tak aj zamestnancov vo verejnom záujme, keď agenda jedných alebo aj druhých ostáva a prenáša sa na zamestnancov zostávajúcich, sa zamestnanec vo verejnom záujme môže stať štátnym zamestnancom. Zákon č. 400/2009 Z. z. takémuto zamestnancovi, jeho doterajšiu odbornú prax podľa § 132 ods. 1 neuzná ako služobnú prax podľa § 85 ods. 2 písm. a), lebo nie je naplnená podmienka, že bol k 31.decembru 2003 štátnym zamestnancom. Túto nerovnosť podmienok však spôsobilo prijatie zákona č. 313/2001 Z.z. Ak sa však zamestnanec štátny stane zamestnancom vo verejnom záujme, prax v štátnej službe je mu podľa § 6 ods. 3. zákona č 553/2003 Z.z. uznaná ako odborná prax. 
V praxi sú paradoxy, keď asistentka prednostu Obvodného úradu je v štátnej službe a odborní zamestnanci ekonomického odboru a informatik je vo verejnej službe. 
Ďalší paradox, keď zamestnanec vo verejnej službe s vysokoškolským vzdelaním II. stupňa má nižší plat ako zamestnanec so stredoškolským vzdelaním v štátnej službe. 
Týmto bodom žiadame odstrániť nerovnaké zaobchádzanie zo zamestnancami, ktorí pred rokom 2002, do účinnosti zákona 312/2001 o štátnej službe teda od 1.4.2002, boli ROVNOCENNÝMI zamestnancami štátnej správy. 
Ing. Eleonóra Mayerová 
 	O 	N 	Nie je opodstatnené, aby bol vnútorný výber (prípadne vnútorné výberové konanie) otvorený aj pre zamestnancov pri výkone práce vo verejnom záujme. V prípade toho istého služobného úradu by mal existovať podstatný rozdiel v druhu činností, ktoré vykonávajú štátni zamestnanci a zamestnanci pri výkone práce vo verejnom záujme. 

Predložená pripomienka je v rozpore so základným zámerom návrhu zákona, ktorým je stabilizácia verejných financií. 
 	
Verejnosť 	K čl. I § 21 
V čl. I navrhujeme zmeniť §21 tak, aby umožňoval obsadenie miesta vedúceho zamestnanca preložením len v prípadoch, keď ide o horizontálne preloženie (teda na miesto vedúceho zamestnanca na rovnakej úrovni) alebo o preloženie na nižšiu úroveň. Odôvodnenie: V prípade vedúcich zamestnancov dnes zákon umožňuje obsadenie miesta preložením z akéhokoľvek iného vedúceho miesta, čo v praxi znamená, že napríklad šéfka právneho oddelenia na úrade práce v Banskej Bystrici sa môže stať šéfkou legislatívy na ministerstve financií a zodpovedať za kľúčové zákony bez toho, aby prešla akýmkoľvek overením kvalifikácie. Táto pripomienka je zásadná. 	O 	N 	Pripomienka je nad rámec navrhovanej úpravy. 

Pripomienka je nad rámec zákona, nie je dostatočne odôvodnená, vychádza z nepravdepodobnej situácie (vedúca právneho oddelenia miestneho orgánu štátnej správy preložená na pozíciu vedúcej sekcie legislatívy na ministerstve) a naznačuje z tejto situácie vyplývajúce negatívne dôsledky (zodpovedá za kľúčové zákony bez toho, aby vôbec prešla overením kvalifikácie) a predstavuje podstatný zásah do existujúcej právnej úpravy. 

Možnosť uskutočniť výberové konanie na obsadenie miesta vedúceho zamestnanca (napríklad generálneho riaditeľa sekcie legislatívy na ministerstve) má služobný úrad vždy. Ak by riešil situáciu vyššie (a v pripomienke) naznačeným spôsobom, prípadné negatívne dôsledky v najväčšej miere ponesie samotný služobný úrad. 

Návrh je všeobecný - navrhuje sa napríklad vylúčiť, aby mohol byť napríklad riaditeľ odboru preložený do funkcie generálneho riaditeľa sekcie, keď vie zvládnuť problematiku sekcie. Akceptovaním tejto pripomienky by mohlo dôjsť k z nepružneniu obsadzovania miest vedúcich zamestnancov trvalým preložením. 
Prijatie návrhu by znamenalo aj popretie podstaty všeobecne zaužívaného inštitútu zastupovania vedúceho zamestnanca, ktorého môže a spravidla aj zastupuje podriadený zamestnanec. 

Návrh je v určitej kolízii aj so skutočnosťou, že štátny zamestnanec (bez ohľadu na to, či je v riadiacej pozícii) môže byť vymenovaný napríklad do verejnej funkcie (napr. vedúci služobného úradu ústredného orgánu štátnej správy). Zákon neupravuje podmienky pre obsadzovanie týchto pozícii (sú obsadzované spravidla podľa osobitného predpisu). 
Na jednej strane je teda možné, aby napríklad vláda SR obsadila kľúčovú (príp. najvyššiu) pozíciu v orgáne štátnej správy štátnym zamestnancom, ktorý ani nemusí byť v riadiacej pozícii. V zmysle návrhu sa vylúči možnosť preloženia riaditeľa odboru do funkcie generálneho riaditeľa sekcie. A to napriek tomu, že riaditeľ sa prípadne počas zastupovania generálneho riaditeľa osvedčil. Prípadne sa osvedčil aj napriek tomu, že musel súčasne plniť svoje vlastné úlohy, nielen úlohy generálneho riaditeľa. 

Štátneho zamestnanca možno preložiť aj do iného služobného úradu. Návrh v spojitosti s preložením štátneho zamestnanca do iného služobného úradu neobsahuje žiadne konkretizácie. Na aký stupeň riadenia by mohol byť preložený vedúci štátny zamestnanec v prípade preloženia do iného služobného úradu? 

Štátny zamestnanec môže prejsť viacerými stupňami riadenia a v rôznych služobných úradoch. Ako by sa posudzovala možnosť jeho preloženia? Bola by smerodajná jeho aktuálna pozícia, z ktorej bol preložený, alebo by sa prihliadlo na celé obdobie vykonávania štátnej služby? 
 	
Verejnosť 	K čl. I § 23 
V čl. I navrhujeme zrušiť inštitút výberu - § 23 a súvisiace ustanovenia. V súvislosti s tým ďalej navrhujeme vypustiť z návrhu zákona ustanovenie ďalej rozpracujúce výber. Odôvodnenie: Inštitút výberu je prakticky identický s výberovým konaním, jeho priebeh ani závery však nie sú pre úrad záväzné. Inými slovami, prijať možno každého podľa ľubovôle, stačí, keď sa prihlási do výberu (pravidlá tzv. výberu si totiž môže určovať každý úrad podľa vlastného uváženia (§23) a na rozdiel od štandardného výberového konania (§22) sa nikde nehovorí o záväznosti poradia). Inými slovami, inštitút výberu je v lepšom prípade duplicitný, v horšom prípade v rozpore s princípmi zákona. Táto pripomienka je zásadná. 	O 	N 	Pripomienka je nad rámec navrhovanej úpravy. 

Spôsob prijímania do štátnozamestnaneckého pomeru formou výberu bol upravený z dôvodu zjednodušenia postupu pre prijatie do štátnej služby ( na rozdiel od výberového konania pre vedúcich štátnych zamestnancov).. Do pôsobností vedúceho služobného úradu patrí upraviť postup pri výbere v služobnom predpise s ohľadom na potreby služobného úradu. 
Je na každom služobnom úrade, ako sa pri úprave podrobností výberu v služobnom predpise a pri následnej realizácii konkrétneho výberu vysporiada s príncípmi zákona o štátnej službe. 
 	
Verejnosť 	K čl. I bodom 34 a 35 
V čl. I navrhujeme vypustiť novelizačné body 34 a 35. Odôvodnenie: Rozširovanie možnosti odvolávať vedúcich zamestnancov bez uvedenia dôvodu aj na tých, ktorí nepodliehajú štatutárovi, vedúcemu úradu, respektíve štátnym zamestnancom vo verejnej funkcii, pôjde vysoko nad rámec ekvivalentnej úpravy v Zákonníku práce a je v rozpore s princípmi zákona. Táto pripomienka je zásadná. 	O 	N 	Pracovné vzťahy zamestnancov vo verejnej správe sú upravované osobitnými predpisy. A to zákonom o štátnej službe a zákonom o výkone práce verejnom záujme. Zákonník práce upravuje pracovné vzťahy v súkromnej sfére (v zmysle pripomienky patrí do oblastí súkromného práva). Zákonník práce sa na štátnu službu vzťahuje delegovane a na vzťahy pri výkone práce vo verejnom záujme síce subsidiárne, avšak nie v tých prípadoch ktorých je potrebné upraviť niektoré inštitúty osobitným spôsobom. Osobitná úprava sa týka aj odvolávania veducich štátnych zamestnancov bez uvedenia dôvodov. 	
Verejnosť 	K čl. I 
V čl. I navrhujeme obnoviť inštitút hodnotenia a jeho väzbu na odmeňovanie a ukončenie štátnozamestnaneckého pomeru, ako boli zakotvené v zákone č. 312/2001 Z.z. pred jeho nahradením súčasným zákonom (§84 a nadväzujúce). Odôvodnenie: Ich odstránenie spôsobilo vytláčanie zo štátnej služby tých štátnych zamestnancov, ktorí dlhodobo kvalitne vykonávajú svoju prácu, láka menej kvalitných a lenivých úradníkov tým, že zrušil systém, kde časť platu závisela aj od každoročného hodnotenia úradníka (§84, ods. 1) a zaviedol odmeňovanie len na základe odpracovaných rokov (§84, ods. 2). Táto pripomienka je zásadná. 	O 	N 	Pripomienka je nad rámec návrhu zákona. 	
Verejnosť 	K čl. I 
Navrhujeme, aby sa čl. I prestal opierať o stupeň vzdelania ako rozhodujúci kvalifikačný predpoklad a doplniť ako kvalifikačný predpoklad aj preukázanie skutočných kompetencií nevyhnutných pre úspešný výkon štátnej služby použitím centrálneho testovania. Odôvodnenie: V dobe masifikácie VŠ vzdelania, keď študenti VŠ predstavujú viac ako 50% populačného ročníka stráca VŠ vzdelanie ako kvalifikačný predpoklad svoju primárnu triediacu funkciu. Táto pripomienka je zásadná. 	O 	N 	Pripomienka je nad rámec predloženého návrhu zákona. 

V súčasnosti nie je dôvod popierať kvalitu vysokoškolského vzdelania. absolvent vysokoškolského štúdia preukáže svoje danosti a predpoklady na vykonávanie štátnej služby na konkrétnom štátnozamestnaneckom miest, na ktorom sa uskutočňujú výberové konanie resp. výber. 
V zákone o štátnej službe sa výslovne ustanovuje (§ 22 ods. 5), že výberovým konaním (príp. výberom) sa overujú schopnosti, osobnostné vlastnosti a odborné znalosti uchádzača, ktoré sú potrebné alebo vhodné vzhľadom na povahu činností, ktoré má štátny zamestnanec vykonávať. 

Služobný úrad má i v súčasnosti možnosť špecifikovať (a náležite prispôsobiť) požiadavky, ktoré má uchádzač o obsadzovanú pozíciu spĺňať (§ 19 ods. 2 zákona o štátnej službe). 

Osobitné kvalifikačné predpoklady môže ustanovovať aj osobitný predpis. 

Centralizovaný výber štátnych zamestnancov (s v praxi využívanou možnosťou delegovať vykonanie výberu na príslušný služobný úrad) existoval v rokoch 2002 až 2006, teda v čase existencie Úradu pre štátnu službu. 
 	
Verejnosť 	K čl. V 
V čl. V navrhujeme vložiť novelizačné body, ktoré by pri výkone práce vo verejnom záujme umožnili ako dôvod výpovede aj opakované negatívne hodnotenie výkonu práce zo strany zamestnávateľa, ak má zamestnávateľ všeobecne aplikovaný system hodnotenia (prípadne po dohode so zástupcami zamestnávateľa). Takáto možnosť je obzvlášť dôležitá pre zamestnávateľov, u ktorých je potrebný kontinuálny špičkový výkon pre zabezpečenie verejných služieb – napríklad školstvo a zdravotníctvo. Táto pripomienka je zásadná. 	O 	N 	Pripomienka je nad rámec predloženého návrhu zákona. 

Doplniť odôvodnenie (ZP to umožňuje, návrh je nesystematický, nesúladný s celkovou líniou – zbližovanie štátnej a verejnej služby). 
 	
Verejnosť 	K čl. V § 5 
V čl. V navrhujeme zmeniť rozsah a priebeh výberových konaní na miesto vedúceho zamestnanca v §5 a to nasledovne: 1. ustanoviť, že výberové konanie sa musí uskutočniť u všetkých vedúcich zamestnancov, 2. ustanoviť povinnosť zverejniť informáciu o výberovom konaní na webstránke zamestnávateľa, ak ju má, 3. ustanoviť povinnosť zamestnávateľa pred výberovým konaním definovať a zverejniť kritériá, podľa ktorých budú uchádzači hodnotení a ich relevantnosť pre miesto vedúceho zamestnanca, 4. ustanoviť podmienky konfliktu záujmov členov výberových komisií a ich riešenia. Odôvodnenie: V súlade s programovým vyhlásením vlády sa navrhujú opatrenia na zvýšenie transparentnosti pri výberovom konaní. 
 	O 	N 	Pripomienka je nad rámec predloženého návrhu. 	
Verejnosť 	K čl. VI bodu 2 
V čl. VI navrhujeme vypustiť novelizačný bod 2. Odôvodnenie: Nie je dôvod zvrátiť liberalizáciu platových pomerov pri príspevkových organizáciách s menej ako 50% príspevkom štátu. Ak je problémom aplikačná prax, ako uvádza dôvodová správa, odporúča sa upraviť jasný prechod z jedného režimu do druhého – rovnako, ako je to pri započítaní týchto organizácii do verejnej správy pre účely rozpočtových pravidiel. Táto pripomienka je zásadná. 	O 	N 	Navrhovanou úpravou sa odstráni právna neistota zamestnancov príspevkových organizácií a zabezpečí sa zásada rovnakého zaobchádzania pre všetkých zamestnancov príspevkových organizácií. Liberalizačné prvky v zákone 553/2003 Z. z. umožňujú finančne ohodnotiť aj nadpriemerných zamestnancov. 	
Verejnosť 	K čl. VI bodu 3 
V čl. VI navrhujeme vypustiť novelizačný bod 3. Odôvodnenie: Nie je dôvod brať možnosť vytvárať si vlastné platové systémy od štátu nezávislým subjektom verejnej správy. Naopak, navrhujeme vložiť do čl. VI možnosť robiť si takýto platový poriadok aj pre verejné vysoké školy (existovalo od roku 2004, bolo zrušené za vlády R. Fica). Táto pripomienka je zásadná. 	O 	N 	Možnosť voľby systému odmeňovania pre verejné vysoké školy bola zrušená novelou zákona č. 474/2008 Z. z. V rámci pripomienkovania neboli vznesené zásadne pripomienky k vypusteniu tejto možnosti. 	
ZVJS 	čl. V, § 1 odsek 5 
§ 1 odsek 5 znie: 
„(5) Na zamestnancov, ktorí vykonávajú remeselné, manuálne alebo manipulačné pracovné činnosti s prevahou fyzickej práce, sa nevzťahujú § 3 ods. 1 písm. a), d) až g), ods. 5, § 4, § 5, § 7 až 9, § 9a, § 9b, § 10 a 11.“.“ 

Odôvodnenie: Napriek tomu, že civilní zamestnanci (najmä vykonávajúci remeselné, manuálne alebo manipulačné pracovné činnosti s prevahou fyzickej práce) prichádzajú do kontaktu s väzenskou klientelou, prijímacím procesom sa bez potvrdenia ich bezúhonnosti nedá dostatočne overiť ich spoľahlivosť, čím narastá pravdepodobnosť zlyhania väzenského systému. 
 	O 	N 	Nepovažujeme za vhodné zaviesť všeobecne požiadavku – predpoklad výkonu práce vo verejnom záujme aj bezúhonnosť zamestnanca, ktorý vykonáva remeselné, manuálne alebo manipulačné pracovné činnosti s prevahou fyzickej práce. 	
ZVJS 	čl. VI,  
Vypustiť body 6, 7 a 9. 

Odôvodnenie: Nesúhlasím s tvrdením, že príplatok za starostlivosť a vedenie služobného motorového vozidla predstavuje nesystémový prvok a je spojený s administratívnou 
 	O 	A 	 	
ZVJS 	k Čl. VI 
Navrhujem doplniť nové ustanovenia, ktoré budú znieť: 
- „V § 4 ods. 1 sa za písmeno g) vkladá nové písmeno h), ktoré znie: 
h) príplatok za prácu vo väzenskom prostredí, 

Doterajšie písmená h) až t) sa označujú ako písmená i) až t).“. 

- „V § 4 ods. 4 sa písmeno j) nahrádza písmenom k).“ 

- „Za § 12 sa vkladá § 12a, ktorý vrátane nadpisu znie: 

"§ 12a 
Príplatok za prácu vo väzenskom prostredí 

Zamestnancovi, ktorý podlieha mimoriadnej psychickej záťaži vyplývajúcej z výkonu pracovných činností vo väzenskom prostredí,30a) patrí mesačne príplatok za prácu vo väzenskom prostredí mesačne v rámci rozpätia 10 % až 23 % platovej tarify prvého platového stupňa prvej platovej triedy základnej stupnice platových taríf. Suma príplatku sa určuje pevnou sumou, zaokrúhlenou na 50 eurocentov nahor. 

Poznámka pod čiarou k odkazu 30a znie: 
30a) § 68 ods. 3 zákona č. 4/2001 Z. z. o Zbore väzenskej a justičnej stráže v znení neskorších predpisov.“. 

Odôvodnenie: Na zabezpečovaní bezpečnej a nepretržitej prevádzky väzenských objektov sa podieľajú aj zamestnanci, ktorý vykonávajú buď odborné manipulačné práce ako kuchár, elektrikár, inštalatér, prevádzkový zámočník alebo práce súvisiace s inou „starostlivosťou“ o osoby vo výkone väzby alebo výkone trestu odňatia slobody (napr. pri rozúčtovaní odmien pracujúcim obvineným a odsúdeným osobám, vymáhaní pohľadávok voči týmto osobám a pod.). Pri výkone týchto činností je nutným priamy kontakt s väzenskou klientelou. Zavedeným uvedeného príplatku sa kompenzuje práca v ústavoch na výkon väzby, ústavoch na výkon trestu odňatia slobody, v ústave na výkon trestu odňatia slobody pre mladistvých a nemocnici pre obvinených a odsúdených, ktorých prostredie je často deprimujúce a napriek dodržiavaniu bezpečnostných predpisov je toto prostredie spojené s rizikom závažného ohrozenia zdravia, resp. života (mimoriadnou psychickou záťažou) a rovnako zrovnoprávni posudzovanie mimoriadnej psychickej záťaže pri práci v krízovej oblasti (§ 12) a práci vo väzenskom prostredí. 

 	Z 	N 	Navrhované ustanovenie je nad rámec predloženého návrhu novelizácie zákona. Príplatok za prácu vo väzenskom prostredí je nesystémový prvok, ktorý kladie nároky na zvýšenie verejných financií. Náročnosť práce v danom prostredí je zohľadnená v hodnotení pracovných činnosti najmä v kritérií psychická záťaž a premietnutá vo vyššej platovej triede. 

Na rozporovom konaní dňa 7.4.2011 MPSVR SR akceptovalo pripomienku. 	
 	Bod 11. § 13ab  
žiadame pred slovo „dva“ vložiť slovo „najmenej“ a vložiť druhú vetu, ktorá znie: „Ak je daná výpoveď zamestnancovi, ktorý odpracoval u zamestnávateľa najmenej 
a) päť rokov a menej ako desať rokov , výpovedná doba je najmenej tri mesiace, 
b) desať rokov a menej ako 20 rokov, výpovedná doba je najmenej štyri mesiace, 
c) 20 rokov, výpovedná doba je najmenej päť mesiacov.“ 

Zdôvodnenie: 
Podľa súčasného právneho stavu platí právna úprava obsiahnutá v Zákonníku práce aj pre zamestnancov, ktorí vykonávajú práce vo verejnom záujme. Nie je dôvodné prijať navrhovanú právnu úpravu, ktorá je výrazne nevyhovujúca ako je navrhovaná právna úprava výpovednej doby pre zamestnancov na ktorých sa bude vzťahovať navrhovaná právna úprava v § 62 ods. 3 Zákonníka práce . 
 	Z 	N 	Predložená pripomienka je v rozpore so základným zámerom návrhu zákona, ktorým je stabilizácia verejných financií. 	
 	Bod 12. § 13b ods. 1 
žiadame zmeniť znenie nasledovne:“ (1) Zamestnávateľ poskytne zamestnancovi odstupné, ak sa pracovný pomer skončí výpoveďou podľa § 63 ods. 1 písm. a) alebo b) alebo z dôvodu, že zamestnanec stratil vzhľadom na svoj zdravotný stav podľa lekárskeho posudku dlhodobo spôsobilosť vykonávať doterajšiu prácu alebo dohodou z tých istých dôvodov. Zamestnancovi podľa prvej vety patrí odstupné najmenej v sume , ktorá je násobkom jeho funkčného platu a počtu mesiacov, zodpovedajúcich výpovednej dobe podľa § 13ab.“ 

Zdôvodnenie: 
Podľa súčasného právneho stavu platí právna úprava obsiahnutá v Zákonníku práce aj pre zamestnancov, ktorí vykonávajú práce vo verejnom záujme. Nie je dôvodné prijať navrhovanú právnu úpravu, ktorá je výrazne nevyhovujúca ako je navrhovaná právna úprava odstupného pre zamestnancov na ktorých sa bude vzťahovať navrhovaná právna úprava v § 76 ods. 2 Zákonníka práce . 

Alternatívne ponechať súčasný právny stav. 
 	Z 	N 	Pracovné vzťahy zamestnancov vo verejnej správe sú upravované osobitnými predpisy. A to zákonom o štátnej službe a zákonom o výkone práce verejnom záujme. Zákonník práce upravuje pracovné vzťahy v súkromnej sfére (v zmysle pripomienky patrí do oblastí súkromného práva). Zákonník práce sa na štátnu službu vzťahuje delegovane a na vzťahy pri výkone práce vo verejnom záujme síce subsidiárne, avšak nie v tých prípadoch ktorých je potrebné upraviť niektoré inštitúty osobitným spôsobom. 	
 	Zásadné pripomienky k Čl. V 

1. Bod 11. V § 13ab žiadame pred slovo „dva“ vložiť slovo „najmenej“ a vložiť druhú vetu, ktorá znie: „Ak je daná výpoveď zamestnancovi, ktorý odpracoval u zamestnávateľa najmenej 
a) päť rokov a menej ako desať rokov , výpovedná doba je najmenej tri mesiace, 
b) desať rokov a menej ako 20 rokov, výpovedná doba je najmenej štyri mesiace, 
c) 20 rokov, výpovedná doba je najmenej päť mesiacov.“ 

Zdôvodnenie: 
Podľa súčasného právneho stavu platí právna úprava obsiahnutá v Zákonníku práce aj pre zamestnancov, ktorí vykonávajú práce vo verejnom záujme. Nie je dôvodné prijať navrhovanú právnu úpravu, ktorá je výrazne nevyhovujúca ako je navrhovaná právna úprava výpovednej doby pre zamestnancov na ktorých sa bude vzťahovať navrhovaná právna úprava v § 62 ods. 3 Zákonníka práce . 

2. Bod 12. V § 13b ods. 1 žiadame zmeniť znenie nasledovne:“ (1) Zamestnávateľ poskytne zamestnancovi odstupné, ak sa pracovný pomer skončí výpoveďou podľa § 63 ods. 1 písm. a) alebo b) alebo z dôvodu, že zamestnanec stratil vzhľadom na svoj zdravotný stav podľa lekárskeho posudku dlhodobo spôsobilosť vykonávať doterajšiu prácu alebo dohodou z tých istých dôvodov. Zamestnancovi podľa prvej vety patrí odstupné najmenej v sume , ktorá je násobkom jeho funkčného platu a počtu mesiacov, zodpovedajúcich výpovednej dobe podľa § 13ab.“ 

Zdôvodnenie: 
Podľa súčasného právneho stavu platí právna úprava obsiahnutá v Zákonníku práce aj pre zamestnancov, ktorí vykonávajú práce vo verejnom záujme. Nie je dôvodné prijať navrhovanú právnu úpravu, ktorá je výrazne nevyhovujúca ako je navrhovaná právna úprava odstupného pre zamestnancov na ktorých sa bude vzťahovať navrhovaná právna úprava v § 76 ods. 2 Zákonníka práce . 

Alternatívne ponechať súčasný právny stav. 
 	Z 	N 	Pracovné vzťahy zamestnancov vo verejnej správe sú upravované osobitnými predpisy. A to zákonom o štátnej službe a zákonom o výkone práce verejnom záujme. Zákonník práce upravuje pracovné vzťahy v súkromnej sfére. Zákonník práce sa na štátnu službu vzťahuje delegovane a na vzťahy pri výkone práce vo verejnom záujme síce subsidiárne, avšak nie v tých prípadoch ktorých je potrebné upraviť niektoré inštitúty osobitným spôsobom. 	
 	Zásadné pripomienky k Čl. VI 

1. Bod 8. V § 10 ods. 2 doplniť na konci prvej vety slová“ na začiatku kalendárneho roka.“ 

Zdôvodnenie: 
Podľa súčasného právneho stavu je značná odlišnosť pri rozhodovaní o osobnom príplatku. 
Rozhodovanie o osobnom príplatku na začiatku kalendárneho roka obmedzí administratívnu náročnosť. 

2. Bod 10. V § 19 ods. 1 žiadame ponechať doterajšie znenie. 

Zdôvodnenie: 
Navrhované znenie je v rozpore so základnou zásadou pracovnoprávnych vzťahov vyjadrenou v čl.3 Zákonníka práce, podľa ktorej zamestnanci majú právo na plat za vykonanú prácu. taktiež je to v rozpore s ustanovením § 47 ods. 1 písm. a) Zákonníka práce, ktoré sa vzťahuje aj na zamestnancov pri výkone práce vo verejnom záujme. 

3. Bod 13. Znenie § 32d žiadame vypustiť. 

Zdôvodnenie: 
V súčasnej dobe je mnoho nezamestnaných, ktorí spĺňajú kvalifikačné predpoklady na výkon práce vo verejnom záujme. Rozširovať výnimky s plnenia kvalifikačného predpokladu vzdelania je podľa nášho názoru nežiadúce. Pri prijímaní zákona o verejnej službe skončil pracovný pomer zamestnancom, ktorí nespĺňali predpoklady vzdelania a nemali udelenú výnimku 30. apríla 2002. Je to aj v rozpore s ustanovením § 3 zákona č. 552/2003 Z. z. 

4. V § 30a ods. 2 žiadame zmeniť znenie nasledovne: (2) Platová tarifa, ktorá patrí pedagogickému zamestnancovi podľa § 7 ods. 9 a odbornému zamestnancovi podľa § 7 ods. 10, sa zvýši o 1 % za každý celý rok započítanej praxe.“ 
Zdôvodnenie: 
Navrhuje sa odstránenie pretrvávajúcej diskriminácie skupiny pedagogických zamestnancov a odborných zamestnancov. Takáto právna úprava je obsiahnutá aj v § 84 ods. 2 zákona č. 400/2009 Z. z. o štátnej službe. 
Ostatné pripomienky nad rámec novely zák.č.400/2009 Z. z. 
V § 85 ods. 2 doplniť písm. c) znenia: „ c) pedagogická prax školského inšpektora „ 
 	Z 	N 	K bodu 1 
Navrhovanou úpravou by sa obmedzili práva zamestnávateľa; zamestnávateľ by mohol priznať osobný príplatok len k jeden termín, t.j. na začiatku roka. Podľa existujúcej právnej úpravy zamestnávateľ môže priznať zamestnancovi osobný príplatok k termínu keď vzniknú dôvody na jeho priznanie (ocenenie mimoriadnych osobných schopnosti atď. podľa § 10 ods. 1 zákona 553/2003 Z. z. ) Obdobná úprava je aj v zákone č. 400/2009 Z. z. 

K bodu 2 
Ako sa uvádza v dôvodovej správe, ide o zosúladenie úpravy platu za prácu nadčas s úpravou v zákone č. 400/2009 Z. z. 
Pripomienka nie je odôvodnená. Účelom predloženej úpravy nie je „neumožnenie preplácania nadčasov“. 
Existujúca úprava taktiež poskytuje dve rovnocenné alternatívy – plat za prácu nadčas alebo čerpanie plateného náhradného voľna. 

K bodu 3 
Zákon 313/2001 Z. z. o verejnej službe v § 55 zachovával a ustanovoval poskytovanie výnimiek z plnenia kvalifikačného predpokladu vzdelania za ustanovených podmienok s časovým obmedzením a bez časového obmedzenia. Tieto výnimky zostali zamestnancom zachované v predchodených ustanoveniach zákona č. 553/2003 Z. z. 

K bodu 4 
Navrhovaná zmena je nad rámec predloženého návrhu novelizácie zákona. § 30a je prechodných ustanovením. Z tohto dôvodu nie je možné ho meniť.