Author: koki
Company: Abyss Studios, Ltd.

Vyhodnotenie medzirezortného pripomienkového konania

Analýza fungovania železničných spoločností Železnice Slovenskej republiky, Železničná spoločnosť Slovensko, a.s. a Železničná spoločnosť Cargo Slovakia, a.s. 

Spôsob pripomienkového konania |
Počet vznesených pripomienok, z toho zásadných | 6  / 0
Počet vyhodnotených pripomienok | 6
Počet akceptovaných pripomienok, z toho zásadných | 6  / 0
Počet čiastočne akceptovaných pripomienok, z toho zásadných | 0  / 0
Počet neakceptovaných pripomienok, z toho zásadných | 0  / 0
Rozporové konanie (s kým, kedy, s akým výsledkom) |
Počet odstránených pripomienok |
Počet neodstránených pripomienok |

Sumarizácia vznesených pripomienok podľa subjektov
Č. | Subjekt | Pripomienky do termínu | Pripomienky po termíne | Nemali pripomienky | Vôbec nezaslali
1 . | Ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja Slovenskej republiky | | | | x
2 . | Ústredie práce, sociálnych vecí a rodiny | | | | x
3 . | Centrum pre medzinárodnoprávnu ochranu detí a mládeže | | | | x
4 . | Odborové združenie železničiarov | | | | x
5 . | Asociácia zamestnávateľských zväzov a združení Slovenskej republiky | 1 (1o,0z) | | |
6 . | Európske spotrebiteľské centrum | | | | x
7 . | Odbor vládnej agendy Úradu vlády | 1 (1o,0z) | | |
8 . | Ministerstvo financií Slovenskej republiky | | | | x
9 . | Ministerstvo zahraničných vecí Slovenskej republiky | | | x |
10 . | Ministerstvo obrany Slovenskej republiky | | | x |
11 . | Štátny dopravný úrad | | | | x
12 . | Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky | 1 (1o,0z) | | x |
13 . | Ministerstvo školstva, vedy, výskumu a športu Slovenskej republiky | | | x |
14 . | Ministerstvo pôdohospodárstva a rozvoja vidieka Slovenskej republiky | 1 (1o,0z) | | |
15 . | Ministerstvo kultúry Slovenskej republiky | | | x |
16 . | Ministerstvo dopravy, výstavby a regionálneho rozvoja Slovenskej republiky | | | | x
17 . | Ministerstvo hospodárstva Slovenskej republiky | | | | x
18 . | Podpredseda vlády SR pre ľudské práva a národnostné menšiny | | | | x
19 . | Ministerstvo spravodlivosti Slovenskej republiky | 1 (1o,0z) | | |
20 . | Konferencia biskupov Slovenska | | | | x
21 . | Ministerstvo zdravotníctva Slovenskej republiky | | | x |
22 . | Odbor verejného obstarávania | | | | x
23 . | Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky | | | x |
24 . | Odbor právnych služieb a odvolacích konaní | | | | x
25 . | Ministerstvo životného prostredia Slovenskej republiky | | | x |
26 . | Protimonopolný úrad Slovenskej republiky | 1 (1o,0z) | | |
27 . | Národný bezpečnostný úrad | | | x |
| SPOLU | 6 (6o,0z) | 0 (0o,0z) | 9 | 13

Vyhodnotenie vecných pripomienok je uvedené v tabuľkovej časti.

Vysvetlivky  k použitým skratkám v tabuľke:
O – obyčajná | A – akceptovaná
Z – zásadná | N – neakceptovaná
| ČA – čiastočne akceptovaná

Subjekt | Pripomienka | Typ | Vyh. | Spôsob vyhodnotenia

AZZZ SR

všeobecne k návrhu 
Súčasný stav všetkých troch spoločností je dôsledkom predchádzajúceho vývoja a nesprávnych rozhodnutí v minulosti. Vývoj v doprave bol po roku 1989 ponechaný vývoju bez definovania priorít v dopravnej politike. Presun prepráv na cesty priniesol pozitíva ale aj množstvo negatív. Zastarané a slabo udržované cesty nemôžu zvládnuť prevádzku 40 t súprav, ktoré prechádzajú cez obývané oblasti. Po zavedení elektronického mýta sa tento stav stal neúnosný pre obchádzanie spoplatnených ciest. Tempo výstavby ciest je pomalé a finančne vysoko náročné. Kapacita tratí nie je využitá pričom kapacita dvojkoľajnej elektrifikovanej trate s automatickým zabezpečovacím zariadením je rovnaká ako 6 – 8 prúdovej diaľnice!!! Pri súčasnom trende znižovania emisii CO2 budú mať železnice svoju úlohu, nakoľko majú výrazne nižšiu mernú spotrebu energie a nie sú plne závislé na dovoze ropy. 
Slovensko stratilo veľa času a nevyčerpalo prostriedky z EU na obnovu tratí napr. oproti ČR. V súčasnosti máme cca 150 km tratí na rýchlosť vyššiu ako 120 km/h a nijaký vozeň na 200 km/h. 
Železničné trate boli aj pre prírodné prekážky nepoprepájané a mnohé z nich sú ako lokálky pre nákladnú dopravu neperspektívne. Stav tratí je zlý, ich údržba je zanedbaná, len v nevyhnutnej miere, nerieši sa otázka hlučnosti. Zastarané zabezpečovacie zariadenie si vyžaduje mnoho pracovníkov obsluhy. 
Pri delení spoločností bolo veľkou chybou presun rušňových diep len do ŽS Cargo. Pred jeho privatizáciou by mali byť aspoň 2 depá – Bratislava hlavné a Košice preradené ŽSSK. Inak bude osobná doprava odkázaná na údržbu v externom nekonkurenčnom prostredí. 
Veľká časť vozňového parku cestujúcich skôr svojim interiérom odradí ako priláka, nadväznosť spojov býva často nevyhovujúca. ŽSR resp. neskôr ŽSSK nereagovali pružne na vznik nových firiem s množstvom zamestnancov atraktívnou ponukou oproti autobusovým dopravcom. Na Slovensku doteraz nevznikol žiaden integrovaný dopravný systém, pričom v preplnených mestách poskytuje železnica rýchly prejazd preplnených centier a dopravných hrdiel. 
Množstvo prepráv sa presunulo zo železnice z dôvodu ceny aj ponúkaných služieb. Ucelené vlaky majú atraktívne prepravné časy ale niekto ich musí vytvoriť. Pri preprave jednotlivých vozňov je doba prepravy neatraktívna a negarantovaná, pre zákazníkov aj pre pretrvávajúce monopolistický prístup železničiarov nezaujímavá. Dopravcom je ŽS Cagro, vlakotvorbu riadi ŽSR a nákladné vlaky nejazdia podľa grafikonu ale podľa potreby po dosiahnutí normy záťaže. 
Z hľadiska prepravných kapacít aj bezpečnosti prepravy je pre chemický priemysel železničná doprava nezastupiteľná a preto hľadáme cesty jej lepšieho využitia. Riešenie navrhujeme aj v Štúdii realizovateľnosti projektu ChemLog. Cestou je aj využitie výhod kombinovanej dopravy, u nás zameranej na prepravu cez námorné prístavy. Kontinentálna preprava je minimálna, jej rozvoj začal prenájmom terminálu v Dobrej. Šancu ponúka výstavba verejných terminálov a zavedenie pravidelných rýchlych spojov z nich do okolitých štátov. Tým by Slovensko mohlo byť križovatkou východ – západ aj sever – juh, nakoľko cez Dobrú sme napojení na sieť Ruska aj Ázie. Využitím potenciálu Dobrej, výstavbou nového terminálu v Košiciach príp. ďalších pri širokorozchodnej trati by sa posilnila pozícia Slovenska. 
Výstavba nových podnikov a logistických areálov bez koľajového napojenia ponúka možnosť ich zásobovania využitím kombinovanej dopravy. Najbližšie terminály so spojmi do uzlov kontinentálnej kombinovanej dopravy v Európe sú vo Viedni , v Gyóri a v Lovosiciach. U nás sa ním môže stať pripravovaný terminál v Žiline – Tepličke aj ako spôsob odľahčenia preťažených ciest.

O

A

OVA

m. č. 14048/2010/SŽDD/z.48233/M 
I. Obal: 
9. r.: „a.s.“ nahradiť „a. s.“ – aj vo všetkých ďalších prípadoch 

II. Návrh uznesenia: 
5. r.: „analýza“ nahradiť „Analýza“ 
A.1., 3. r.: za „a. s.“ doplniť čiarku 
A.1., 4. r.: detto 
B.2., 3. r.: detto 
B.3., 4. r.: za „štátu“ doplniť bodkočiarku 
C.1., 4. r.: „spoločností.“ nahradiť „spoločností;“ 
D.1., 2. r.: za „spojmi“ doplniť bodku 

III. Predkladacia správa: 
ods. 4, 1. r.: „budú“ nahradiť „bude“ 
2./3. r.: „na tento materiál“ nahradiť „po tomto materiáli“ 
ods. 5, 4. r.: medzi slová „materiál sú“ vložiť čiarku 
ods. 6, 1. r.: „konaním ako aj“ nahradiť „konaním, ako aj“ 

IV. Komuniké: 
r.: „materiálu“ nahradiť „materiál“ 
r.: „analýza“ nahradiť „Analýza“ 

V. Doložka vplyvov: 
str. 1, 3. r.: „10.12.2010-15.12.2010“ nahradiť „10.12.2010 – 15.12.2010“ 
A.5., ods. 2, 2. r.: negatívne ale aj“ nahradiť „negatívne, ale aj“ 
str. 2, ods. 5, 1. r.:„Prílohe“ nahradiť „prílohe“ 
ods. 9, 3. r.: za „predpisov“ doplniť bodku. 

VI. Príloha 1: 
str. 2, ods. 1, 1. r.: „Nakoľko“ nahradiť „Keďže“ 
ods. 2, 7. r.: „za účelom“ nahradiť „s cieľom“ 
ods. 5, 1. r.: „vplyv nakoľko“ nahradiť „vplyv, keďže“ 
str. 3, ods. 2 po 1. tab., 2. r.: „2005-2009“ nahradiť „2005 – 2009“ – podobne písať aj všetky ďalšie výrazy tohto 
typu 
4. r.: „% -“ nahradiť „%) 
5. r.: „ný podiel“ nahradiť „podiel“ 
str. 4, ods. 1, 2. r.: medzi slová „rástla čo“ vložiť čiarku 
4. r.: „2008, kedy“ nahradiť „2008, keď“ 

VII. Príloha 2: 
str. 2, 2., ods. 2, 2. r.: „99,9 %-ný“ nahradiť „99 %“ – podobne písať aj všetky ďalšie 
materiály tohto typu 
tab., pozn. po tab., 3. r.: „č.26“ nahradiť „č. 26“ 
„EUR“ nahradiť „Eur“ – aj vo všetkých ďalších 
prípadoch a gramatických pádoch 
ods. 1 po tab., 1. r.: medzi slovami „vlakov, vrátane“ vynechať čiarku 
2. r.: „Zmluvou týkajúca“ nahradiť „zmluvou, týkajúca“ 
4. r.: „Zmluvy“ nahradiť „zmluvy“ – aj vo všetkých ďalších 
prípadoch a gramatických pádoch, keď sa neuvádza celý 
názov 
str. 3, 4. r.: „Podnikateľskom“ nahradiť „podnikateľskom“ – aj vo všetkých ďalších 
prípadoch a gramatických pádoch, keď sa neuvádza celý názov 
str. 4, ods. 1 po 2. tab., 1. r.: medzi slovami „vlakov, vrátane“ vynechať čiarku 
2. r.: „Zmluvou, týkajúca“ nahradiť „zmluvou týkajúca“ 

VIII. Príloha 3: 
str. 1, ods. 1, 4. r.: „30%“ nahradiť „30 %“ – podobne písať aj všetky ďalšie výrazy tohto 
typu 
5. zar., 2. r.: „Sociálnych“ nahradiť „sociálnych“ 
7. zar., 2. r.: „t.j.“ nahradiť „t. j.“ 
medzi slová „výsledok ako“ vložiť čiarku 
8. zar., 2. r.: detto 

IX. Materiál: 
str. 2, ods. 2, 1. r.: „dopravno-koncepčných“ nahradiť „dopravnokoncepčných“ 
str. 10, ods. 1, 6. r.: „Petržalka“ nahradiť „-Petržalka“ 
str. 11, 2.1.3.2., ods. 1, 4. r.: „polročne resp.“ nahradiť „polročne, resp.“ 
ods. 4, 2. r.: „dopadom“ nahradiť „dosahom“ 
„chátranie“ nahradiť „pustnutie“ 
str. 12, 2.1.3.3, ods. 1, 4. r.: „k rozsahu“ nahradiť „na rozsah“ 
ods. 1 po tab., 2. r.: „nakoľko“ nahradiť „keďže“ 
str. 13, 2.1.3.4, tab. 8: „2005 -2010“ 
str. 16, 2.2.2.2, ods. 2, 1. zar., 3. r.: „1.1.2011“ nahradiť „1. 1. 2011“ – podobne písať aj 
všetky ďalšie dátumy 
3. zar, 2. r.: „a. s. odkázala“ nahradiť „a. s., odkázala“ 
5. r.: „apod.“ nahradiť „a pod.“ 
str. 17, 2.2.2.3, a), ods. 1, 1. r.: „a. s. sú“ nahradiť „a. s., sú“ 
8. r.: „navýšenie“ nahradiť „zvýšenie“ 
str. 18, ods. 2, 1. r.: za „a. s.“ vložiť čiarku 
b), ods. 1, 3. r.: „v rámci ktorej“ nahradiť „v ktorej rámci“ 
ods. 2, 3. r.: „3 ročné“ nahradiť „3-ročné“ – podobne písať aj všetky ďalšie 
výrazy tohto typu 
5. r.: „Nariadenia“ nahradiť „nariadenia“ 
7. r.: „Operačného“ nahradiť „operačného“ 
„doprava“ nahradiť „Doprava“ 
2.2.2.4, ods. 2, 2. r.: „za účelom“ nahradiť „s cieľom“ 
str. 19, ods. 1, 1. r.: „Štatútu“ nahradiť „štatútu“ 
„Základnej“ nahradiť „základnej“ 
ods. 4, 1. r.: „ZSSK resp.“ nahradiť „ZSSK, resp.“ 
ods. 2 po tab., 4. r.: „posledný krát“ nahradiť „poslednýkrát“ 
str. 20, ods. 1, 8. r.: „Operačného“ nahradiť „operačného“ 
10. r.: „a.s.“ nahradiť „a. s.“ 
„€ z ktorého“ nahradiť „Eur, z ktorého“.

O

A

MPSVR SR

prílohám č.2 a č.3 
príloha č.2, str. 3 - nadpis "Zamestnanci a mzdy" žiadame preformulovať na znenie "Zamestnanosť v Železničnej spoločnosti Slovensko a.s." 

príloha č.3 - do komentára žiadame doplniť kapitolu "Zamestnanosť v Železničnej spoločnosti Cargo Slovakia, a.s.

O

A

MP a RV SR

Bod 2.3.3 Identifikácia hlavných problémov na str. 25  
o ďalšie problémy ako napr.: 
- určitá nenáväznosť jednotlivých železničných spojov medzi sebou s dôsledkom neprípojov, čo môže viesť k rušeniu určitých regionálnych spojov v dôsledku čoho sa občanom skomplikuje cestovanie do práce a pod., 
- neefektívne fungujúce obstarávanie tovarov a služieb, ktoré neúmerne predražuje vstupy, 
- výška poplatku za dopravnú cestu, ktorá má za následok oslabenia konkurencieschopnosti železničnej dopravy voči cestnej doprave.

O

A

MS SR | Ministerstvo spravodlivosti SR nemá k predloženému materiálu pripomienky. | O | A |

PMÚ SR

K predmetnému materiálu Protimonopolný úrad Slovenskej republiky (ďalej ako úrad“) predkladá nasledujúce odporúčacie pripomienky: 
Predovšetkým by sme chceli upozorniť na nasledovné skutočnosti: 

1. V materiáli sa ukladá úloha ešte pred konečným vstupom strategického investora do Železničnej spoločnosti Cargo Slovakia, a.s. posúdiť možnosti prevodu vybraného majetku tejto spoločnosti, ktorý je potrebný pre činnosť Železníc Slovenskej republiky (ďalej ako „Železnice SR“) a Železničnej spoločnosti Slovensko, a.s. 

V procese delenia železničných podnikov na správcu infraštruktúry a dopravcov bol na Železničnú spoločnosť Cargo Slovakia, a.s. prevedený aj majetok, ku ktorému potrebujú mať prístup aj ostatní dopravcovia, aby mohli efektívne pôsobiť na trhu. Okrem v materiáli spomínanej opravárenskej základne ide napr. aj o zariadenia na čerpanie pohonných hmôt alebo prekladiská. Železničná spoločnosť Cargo Slovakia, a.s. obmedzovaním prístupu súkromných dopravcov k týmto zariadeniam môže brániť rozvoju konkurencie na trhu dopravy. Vzhľadom na uvedené úrad pred privatizáciou odporúča aj takýto majetok previesť zo Železničnej spoločnosti Cargo Slovakia, a.s. napr. na Železnice SR, tak ako je to aj v niektorých krajinách EÚ. Takéto riešenie by trvalo umožnilo nediskriminačný prístup k potrebnej infraštruktúre pre všetkých dopravcov. 

2. Str. 2, odsek 5 – ako jeden z problémov v sektore je uvedená aj existencia “dlhodobého tolerovania zneužívania dominantnej pozície štátneho železničného dopravcu.“ 

Nie je nám zrejmé z akých rozhodnutí, záverov predkladateľ analýzy vychádzal. Urobiť záver, či došlo k zneužívaniu dominantného postavenia alebo nie, je len v kompetencii úradu. Takýto záver nie je možné robiť bez definovania relevantných trhov, posúdenia dominancie, analýzy trhu a posúdenia správania (či sú splnené určité zákonné kritériá). 

3. Na str. 2 je výpočet určitých problémov v sektore. Úrad upozorňuje na ďalšie problémy okrem uvedených, ktoré celkovo zhoršujú situáciu v oblasti železničnej dopravy: 
- Pri nastavovaní celkového systému regulácie v železničnom sektore sa neprihliadalo na ekonomické princípy - poplatok za dopravnú cestu bol nastavený skôr na základe politických kritérií (možnosti štátneho rozpočtu). Toto sa následne odzrkadlilo v deformovaných cenách za použitie železničnej cesty, z čoho vyplynuli problémy ako skreslenie súťaže medzi železničnou a cestnou dopravou v neprospech železničnej dopravy, dochádzalo k neefektívnemu využívaniu železničnej infraštruktúry, celkovej deformácii podmienok podnikania v doprave. Vzniknuté problémy sa riešili dotáciami, bez odstránenia podstaty problému, čo bolo nesystematické, neprehľadné a prispelo k ešte väčšej deformácii sektora (vysoko nastavený poplatok bol jedným z dôvodov, prečo dochádzalo k poklesu prepravných výkonov na železnici, tým pádom aj k poklesu príjmov Železníc SR. Tiež dopravcovia sa dostávali do problémov z dôvodu vysokých nákladov a znižovania objemu prepravy, nakoľko zákazníci sa preorientovali na cestnú dopravu. Takýto stav bol riešený osobitnými dotáciami Železniciam SR, pôžičkou Železničnej spoločnosti Cargo Slovakia, a.s., a nie odstránením podstaty problému). 
- V sektore nie je nezávislý regulátor z hľadiska personálneho a finančného. Regulátor, teda Úrad pre reguláciu železničnej dopravy, je rozpočtovou organizáciou napojenou na štátny rozpočet prostredníctvom rozpočtovej kapitoly MDVRR SR. Predsedu úradu vymenúva a odvoláva vláda na návrh ministra dopravy. 
- Konflikt záujmov – MDVRR SR je zodpovedné za nastavenie dopravnej politiky, kontroluje tri najsilnejšie subjekty v železničnom sektore (Železnice SR, Železničnú spoločnosť Slovensko a Železničnú spoločnosť Cargo Slovakia, a.s.) a zároveň má vplyv na výkon regulácie, od ktorej výrazne závisia podmienky na trhu pre nových hráčov. 
- Cestná doprava bola dlhodobo uprednostňovaná pred železničnou z investičného hľadiska. 
- Rozvoj železničnej nákladnej dopravy brzdí aj to, že v oblasti investovania do železničnej infraštruktúry nie je systematicky riešené budovanie železničných vlečiek u prichádzajúcich zahraničných investorov, nakoľko rozvoj a rast železničnej dopravy je podmienený aj prístupom podnikov k železničným vlečkám, ktoré sa však nestavajú v novovzniknutých priemyselných parkoch. V takýchto prípadoch potom podniky automaticky začínajú využívať cestnú nákladnú dopravu. 

4. Kapitola 2.1 hodnotí problémy spojené s činnosťou Železníc SR. Úrad upozorňuje na ďalšie problémy spojené s touto spoločnosťou: 
- Železnice SR sú na základe Zmluvy o prevádzkovaní dráh uzatvorenej so štátom povinné prevádzkovať celú dráhu bez ohľadu na to, či o dané trate majú dopravcovia záujem alebo nie, a teda bez ohľadu na to, či je alebo nie je efektívne, dané trate prevádzkovať. Takisto, pri rozhodovaní o investíciách do infraštruktúry nie je zrejmé prepojenie investícií a záujem dopravcov (o aké investície by bol najväčší záujem a kde je teda predpoklad najvyššej efektívnosti a návratnosti investície). 
- Zmluva o prevádzkovaní dráh neobsahovala nástroje, ktoré by vytvárali tlak na manažéra infraštruktúry, aby vykonával svoju činnosť čo najefektívnejšie a znižoval náklady, čo by viedlo k zníženiu ceny za prístup k železničnej dopravnej ceste. 

5. Kapitola 2.2 hodnotí problémy spojené s činnosťou Železničnej spoločnosti Slovensko, a.s. Úrad upozorňuje na ďalšie skutočnosti: 
- Zmluvy o výkonoch vo verejnom záujme na základe ktorých Železničná spoločnosť Slovensko, a.s. zabezpečovala osobnú železničnú dopravu a štát poskytoval dotácie na túto dopravu neobsahovala mechanizmy, ktoré by nútili resp. stimulovali Železničnú spoločnosť Slovensko, a.s. k znižovaniu nákladov, zvyšovaniu efektivity a tým aj poklesu cien za osobnú dopravu.

O

A