Title: Návrh koncepcie organizácie, fungovania a rozvoja integrovaného záchranného systému v Slovenskej republike na roky 2011 – 2015
Subject: IZS
Author: Ing. Ladislav Szakállos
Last saved by: User
Company: MVSR

Koncepcia organizácie, fungovania a rozvoja
integrovaného záchranného systému v Slovenskej republike
na roky 2011 – 2015

Úvod a predmet koncepcie
Návrh Koncepcie organizácie, fungovania a rozvoja integrovaného záchranného systému (ďalej „IZS“) v SR na roky 2011 – 2015 (ďalej len „koncepcia“) nadväzuje na Koncepciu organizácie a rozvoja integrovaného záchranného systému do roku 2010. Prvá časť je zameraná na analýzu súčasného stavu. Na základe jej zistení boli vypracované princípy organizácie, fungovania a rozvoja IZS v SR na roky 2011 – 2015 a navrhnuté riešenie súčasného stavu, ktoré rozpracováva strategickú víziu, vyjadrenú v programovom vyhlásení vlády SR, schválenom uznesením vlády SR č. 505 z 28. júla 2010.
V navrhovanej koncepcii sa kladie dôraz najmä na reštrukturalizáciu organizácie riadenia, fungovania a rozvoja operačného riadenia, tak vo vzťahu k taktickej, ako aj k strategickej úrovni riadenia základných záchranných zložiek, aby bola zabezpečená súčinnosť s krízovým štábom pri plnení ich úloh. Základom návrhu riešenia je stanovenie princípov organizácie, fungovania a rozvoja IZS v SR vrátane zavedenia tzv. superšpecializačného modelu operačného riadenia, ktoré sú následne premietnuté do 12 oblastí reštrukturalizácie IZS. Obsahom tzv. superšpecializačného modelu je riadený a plánovaný prístup k reštrukturalizácii operačného riadenia a k tvorbe integrovaného operačného strediska na báze koordinačných stredísk IZS (ďalej len „koordinačné stredisko“), v ktorom sa bude uskutočňovať integrovaný príjem všetkých národných čísiel tiesňového volania a jednotného európskeho čísla tiesňového volania 112, integrované riadenie vysielania síl a prostriedkov,  ako aj integrované vyrozumenie a varovanie obyvateľstva. Dôvodom pre reštrukturalizáciu zvoleného počtu 12 oblastí IZS boli výsledky získané SWOT analýzou pre zhodnotenie súčasného stavu IZS.
Východiskom pre tvorbu koncepcie bola vízia IZS ako základného piliera koordinácie činností a postupov jeho záchranných zložiek pri príprave na nežiaduce udalosti, pri ich riešení a pri zabezpečovaní úloh civilnej ochrany obyvateľstva.
	Ciele koncepcie sú orientované predovšetkým na riešenie súčasných problémov dvoch aktérov v procese poskytovania bezodkladnej pomoci v tiesni – na človeka v tiesni a na záchranné zložky IZS. Realizácia zámerov predpokladá zvýšenie kvality služieb človeku pri poskytovaní neodkladnej pomoci v tiesni. V súvislosti s navrhovanými perspektívami ďalšieho rozvoja IZS sa predpokladá, že budú vytvorené podmienky aj pre implementáciu harmonizovaných služieb sociálneho významu 116 xxx v Slovenskej republike, čím dôjde k zníženiu počtu volaní na jednotné európske číslo tiesňového volania 112 (ďalej len „číslo 112“) a na národné čísla tiesňového volania.
Predkladaný materiál rešpektuje potreby záchranných zložiek a navrhuje zmeny systému väzieb a pravidiel spolupráce a koordinácie medzi záchrannými zložkami IZS, orgánmi štátnej správy a samosprávy, právnickými osobami a fyzickými osobami na riešenie nežiaducich udalostí a mimoriadnych udalostí.
Osobitná pozornosť je venovaná výmene a zdieľaniu dát a informácií medzi záchrannými zložkami IZS. Pre potreby spolupráce medzi záchrannými zložkami IZS je navrhované vytvorenie spoločného informačno-komunikačného prostredia. Predpokladá sa, že jeho využívanie prispeje ku skráteniu času medzi príjmom tiesňového volania a príjazdom na miesto nežiaducej udalosti, alebo mimoriadnej udalosti, ako aj ku skvalitneniu činnosti pri spoločnom zásahu, kedy je potrebná spolupráca viacerých záchranných zložiek.
V súlade s predkladanou koncepciou sa Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky plánuje realizáciu pilotného projektu, zameraného na reštrukturalizáciu organizácie, fungovania a rozvoja operačného riadenia základných záchranných zložiek IZS. Pilotným projektom sa overí funkčnosť navrhovaného modelu a smerovanie ďalšieho postupu v nadväznosti na jeho výsledky. V ďalšom sa navrhuje pokračovať podľa výsledkov pilotného projektu.
Na účely tejto koncepcie boli predbežne definované tieto termíny:
a)	udalosťou sa rozumie stav, kedy došlo k strate alebo bezprostrednému ohrozeniu ľudského života, k poškodeniu alebo bezprostrednému ohrozeniu zdravia, majetku alebo životného prostredia a na jej riešenie postačujú sily a prostriedky záchranných zložiek IZS  na úrovni zásahového obvodu,
b)	udalosťou veľkého rozsahu sa rozumie stav, kedy došlo k strate alebo bezprostrednému ohrozeniu ľudského života, poškodeniu alebo bezprostrednému ohrozeniu zdravia, majetku alebo životného prostredia, charakteristický potrebou nasadenia veľkého počtu síl a prostriedkov záchranných zložiek IZS, alebo veľkým počtom postihnutých osôb,
c)	nežiaduca udalosť (tieseň)  sa rozumie udalosť alebo udalosť veľkého rozsahu, ktorá v rámci záchranných prác nevyvolá potrebu vykonať opatrenia na ochranu obyvateľstva a ktorá nemá charakter mimoriadnej udalosti alebo krízovej situácie, 
d)	zásahom sa rozumie súbor koordinovaných opatrení a činností záchranných zložiek IZS, na mieste vzniku nežiaducej udalosti, mimoriadnej udalosti, alebo v priestore jej predpokladaných účinkov.
Legálne definície jednotlivých pojmov, ako aj precizovanie súčasnej terminológie v právnych predpisoch na úseku IZS bude predmetom nového zákona o IZS a súvisiacich právnych predpisov.

1.	Zhodnotenie súčasného stavu v zmysle koncepcie do roku 2010
Koncepcia organizácie a rozvoja IZS do roku 2010 určila hlavné smery budovania IZS. Vzhľadom na vtedajší stav bola koncepcia zameraná predovšetkým na vybudovanie koordinačných stredísk IZS a vzdelávanie operátorov.
Možno konštatovať, že budovanie integrovaného záchranného systému podľa Koncepcie organizácie a rozvoja IZS do roku 2010 sa realizovalo v rozsahu, aký bol v nej uvedený.
Hlavné zámery rozvoja IZS predchádzajúcej koncepcie do roku 2007 boli:
a)	dobudovať štrukturálne a organizačné väzby IZS v rámci kraja,
b)	dobudovať komunikačnú a informačnú infraštruktúru IZS vrátane dobudovania koordinačných stredísk,
c)	vytvoriť školskú a výcvikovú základňu a zabezpečiť uplatňovanie jednotnej koncepcie odbornej prípravy záchranných zložiek IZS a odbornej jazykovej prípravy operátorov vrátane zabezpečenia informovanosti verejnosti o činnosti IZS,
d)	perspektíva rozvoja IZS v období rokov 2007 až 2010.

Doterajšiu štruktúru IZS a organizačné väzby možno hodnotiť ako nevyhovujúce, pretože nekorešpondujú s potrebami, zámermi a rozvojom záchranných zložiek v kraji. Zákon č. 129/2002 Z. z. o integrovanom záchrannom systéme, aj napriek tomu, že bol niekoľkokrát novelizovaný, nevyriešil systémové problémy vo vzťahu k fungovaniu čísla 112, koordinačných stredísk IZS a IZS ako celku, napr. nedoriešená odborná príprava, zabezpečenie operačného dohľadu nad činnosťou koordinačných stredísk, organizačné otázky, personálne zabezpečenie koordinačných stredísk atď. Viaceré ustanovenia tohto zákona sú prekonané aplikačnou praxou, alebo sú v rozpore so zásadami taktického, operačného a strategického riadenia záchranných zložiek a fungovania IZS ako celku vo vzťahu k systému civilnej ochrany obyvateľstva a  systému krízového riadenia. Chýba jasná definícia IZS a jeho použitia, zásady koordinácie záchranných zložiek na taktickej úrovni, operačnej úrovni a strategickej úrovni, systémové definovanie a rozdelenie práv, povinností zodpovedností a činností medzi jednotlivé ministerstvá a v rámci nich medzi jednotlivé záchranné zložky a ďalšie organizačné útvary vrátane úpravy splnomocňovacích ustanovení na účely úpravy podrobností týkajúcich sa napríklad odbornej prípravy, informačno-komunikačnej infraštruktúry a podobne. Nefunkčnosť organizačných väzieb bola, žiaľ, potvrdená praxou - počas povodní v období máj - august 2010.
Dobudovanie komunikačnej a informačnej infraštruktúry IZS bolo plánované v dvoch rovinách – dobudovanie komunikačnej infraštruktúry IZS a dobudovanie koordinačných stredísk. Prenos informácií v rámci komunikačnej a informačnej infraštruktúry IZS mal byť zabezpečený splnením všeobecných požiadaviek na spracovanie tiesňového volania, ktoré malo byť rovnaké pri všetkých základných záchranných zložkách. Toto opatrenie sa dodnes nezrealizovalo.
Úlohy a opatrenia ustanovené § 20 ods. 2 zákona č. 129/2002 Z. z. o integrovanom záchrannom systéme, ako vyplýva z ďalšieho textu, neboli realizované v plnom rozsahu. Do konca júna 2007 bola ukončená inštalácia technológie systému podpory na báze technológie Coord Com^TM v celkovom počte 122 dispečerských pracovísk a 174 vzdialených pracovísk – terminálov. Do konca roka 2007 a ani začiatkom roka 2008 sa systém nepodarilo uviesť do produktívnej prevádzky. Dielo pri akceptačných procedúrach vykazovalo zásadné chyby, ktoré nebolo možné akceptovať ani pri opakovaných akceptačných skúškach.
Voči Slovenskej republike bola podaná žaloba Komisie Európskych spoločenstiev vo veci nesplnenia povinnosti členským štátom – neprijatie v stanovenej lehote všetkých opatrení potrebných na dosiahnutie súladu s článkom 26 ods. 3 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2002/22/ES zo 7. marca 2002 o univerzálnej službe a právach užívateľov týkajúcich sa elektronických komunikačných sietí a služieb (smernica univerzálnej služby) (Ú. v. ES L 108, s. 51; Mim. vyd. 13/029, s. 367). Slovenská republika tým, že nezabezpečila, aby podniky, ktoré prevádzkujú verejné telefónne siete, dali k dispozícii, ak je to technicky možné, informácie o mieste volajúceho pri volaniach na jednotné európske tiesňové volacie číslo „112“ orgánom spracovávajúcim tiesňové volania, si nesplnila povinnosti, ktoré jej vyplývajú z článku 26 ods. 3 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2002/22/ES zo 7. marca 2002 o univerzálnej službe a právach užívateľov týkajúcich sa elektronických komunikačných sietí a služieb (smernica univerzálnej služby).
Na základe tejto žaloby Komisie Európskych spoločenstiev proti Slovenskej republike, súvisiacej so zabezpečením lokalizácie volajúceho na čísle 112, boli prijaté zásadné opatrenia s cieľom urýchlene zabezpečiť informácie o mieste volajúceho pre miesta príjmu tiesňového volania na číslo 112 a uviesť technológiu systému podpory do prevádzkyschopného stavu. Na základe vyhodnotenia pripravenosti technológie, prevádzkových dát a obsluhy, bol systém podpory dňa 4. júla 2008 uvedený do  produktívnej prevádzky s výnimkou viacerých funkcionalít, ktoré boli predmetom zmluvy. 
Koordinačné strediská IZS sú situované v budovách obvodných úradov v sídle kraja, čo má z hľadiska operačného riadenia činností pri odstraňovaní následkov mimoriadnych udalostí nesporné výhody, naopak fakt že sú umiestnené v budovách, do ktorých má prístup široká verejnosť vytvára možnosti ich priameho ohrozenia. Jedinou bariérou vo väčšine prípadov sú presklené dvere dispečerskej sály. Iba na koordinačných strediskách IZS v Žiline a v Prešove sú budovy zabezpečené elektronicky v kombinácii so strážnou službou. Z hľadiska bezpečnosti a prístupu cudzích osôb do týchto budov je súčasný stav vo väčšine prípadov nevyhovujúci.
V súvislosti s uvedeným je tiež potrebné uviesť, že doteraz nie je organizačne vyriešený spôsob zabezpečenia činnosti koordinačného strediska IZS náhradným koordinačným strediskom. V prípade jeho vyradenia z činnosti nie je zrejmé, ktoré koordinačné stredisko IZS zabezpečí príjem a spracovanie tiesňového volania a ako bude na náhradnom koordinačnom stredisku posilnený výkon služby.
Nepretržitý príjem tiesňového volania na čísla 112 a 155 sa uskutočňuje v dispečerskej sále. Väčšina dispečerských sál koordinačných stredísk IZS nemá zabezpečené protihlukové steny, čo spôsobuje, že zástupcovia jednotlivých zložiek (13 osôb) sa navzájom rušia. Dispečerské pracoviská nie sú rozložené tak, aby bol priestor využívaný čo najefektívnejšie z ergonomického hľadiska. Významným faktorom ovplyvňujúcim výkon činnosti v dispečerskej sále sú mikroklimatické podmienky, ktoré bude potrebné z hľadiska hygieny práce optimalizovať. Z logistického hľadiska sú problémy so zabezpečením priestorov sociálneho zázemia, odpočinkovými a relaxačnými priestormi, priestormi obslužného personálu a kapacitou technologických miestností.
Okrem vyššie uvedených nedostatkov nebolo zabezpečené nasledovné:
a)	úplná implementácia vstupu do rádiokomunikačnej siete SITNO, 
b)	systém dohľadu nad činnosťou operátorov,
c)	priebežná aktualizácia prehľadu síl a prostriedkov záchranných zložiek, 
d)	štatistické prehľady,
e)	pravidelná aktualizácia dát geografického informačného systému,
f)	centrálny dohľad nad prevádzkou systému,
g)	dobudovanie technológie výcvikového strediska odbornej prípravy IZS vo Vzdelávacom a technickom ústave krízového manažmentu a civilnej ochrany v Slovenskej Ľupči.
Achillovou pätou zabezpečovania činnosti IZS je odborná príprava operátorov. Táto úloha bola riešená v praktickej rovine vybudovaním školiaceho pracoviska pre prípravu operátorov koordinačných stredísk a operačných stredísk tiesňového volania – výcvikového strediska odbornej prípravy IZS v Slovenskej Ľupči. Na tento účel bolo vo výcvikovom stredisku vybudovaných 9 dispečerských pracovísk, z toho 1 pre školiteľa a 8 pracovísk pre školených operátorov. Pripravené dispečerské pracoviská boli riešené ako plnohodnotné pracoviská pre príjem čísla 112, aj ako školiace pracovisko so samostatným profilom na serveri koordinačného strediska v Banskej Bystrici. Pre nedostatočnú prenosovú kapacitu prepojenia výcvikového strediska s koordinačným strediskom v Banskej Bystrici nie je možné výcvikové stredisko doposiaľ využívať. 
V súvislosti s odbornou prípravou treba tiež konštatovať, že podľa úloh z Koncepcie organizácie a rozvoja IZS do roku 2010 nebola doposiaľ vypracovaná obsahová náplň základnej a cyklickej odbornej prípravy operátorov pre výkon činnosti na koordinačnom stredisku a na operačnom pracovisku vrátane odbornej jazykovej prípravy. Výcvikové stredisko odbornej prípravy IZS dodnes nezískalo príslušnú akreditáciu. Na školiacom systéme nie je overovaná funkčnosť každej dodávateľskej aktualizácie pred jej nasadením do prevádzky v systéme podpory riadenia.
V súvislosti s informačnou a publikačnou činnosťou je potrebné uviesť aktivitu projektového tímu splnomocnenca vlády SR pre IZS, ktorý sa angažoval v rámci svojej činnosti aj v tejto oblasti – koncom roka 2009 bolo vydané prvé číslo časopisu Revue 112, ktorý je zameraný na činnosť záchranných zložiek IZS a čitateľom približuje činnosť na príjme tiesňových volaní, ako aj priestor zásahu. 
Výdavky na IZS boli financované zo štátneho rozpočtu prostredníctvom kapitoly ministerstva. Z mimorozpočtových zdrojov bolo financované budovanie koordinačných stredísk z finančných prostriedkov získaných z 8 % odvodu poisťovní z povinného poistenia motorových vozidiel. Na vybudovanie koordinačných stredísk bolo do 30. júna 2006 vynaložených 2 060 784 €, z ktorých na zabezpečenie prevádzky koordinačných stredísk bolo vynaložených 798 546 € zo štátneho rozpočtu. V období rokov 2006 až 2008 bolo na budovanie komunikačnej a informačnej infraštruktúry IZS pridelených 17 994 234 € z mimorozpočtových finančných prostriedkov. V roku 2009 bolo pridelených z mimorozpočtových finančných prostriedkov 1 400 000 €. Z týchto prostriedkov bolo využitých 390 000 € a zvyšné finančné prostriedky boli rozhodnutím podpredsedu vlády a ministra vnútra odobraté. V roku 2010 neboli na ďalšie budovanie komunikačnej a informačnej infraštruktúry pridelené žiadne finančné prostriedky.

Hlavné negatíva súčasného stavu
a)	existujúca legislatíva je príliš všeobecná, nestanovuje zodpovednosť, oprávnenia a povinnosti konkrétnym subjektom a v potrebnej kvalite,
b)	ustanovenia existujúcich predpisov upravujúcich pôsobnosť záchranných zložiek na koordinačnom stredisku i na mieste zásahu sú prekonané aplikačnou praxou, 
c)	rôznorodosť úrovne príjmu tiesňových volaní na národných číslach tiesňového volania 112 (krajská úroveň), 150 (okresná i krajská úroveň), 155 (krajská úroveň) a 158 (okresná i krajská úroveň),
d)	nejednotná komunikačná a informačná infraštruktúra základných záchranných zložiek IZS, rôznorodosť aplikačného prostredia a technických prostriedkov na zabezpečenie hlasového a dátového prenosu informácií, 
e)	nevyužívanie vybudovanej komunikačnej a informačnej infraštruktúry IZS,
f)	nepripravenosť na systémovú zmenu telekomunikačného prostredia, spočívajúcu v pripravovanom zrušení okresných telekomunikačných uzlov (obvodov),
g)	výpadky systému podpory riadenia a spracúvania informácií na báze technológie CoordCom,
h)	nedostatočná propagácia a osvetová činnosť zameraná na používanie čísla 112,
i)	absencia komplexného systému vzdelávania operátorov čísiel tiesňového volania a záchranných zložiek,
j)	poddimenzované personálne zabezpečenie IZS a demotivačné platové ohodnotenie operátorov čísiel tiesňového volania,
k)	roztrieštenosť finančných tokov a finančná podvýživenosť projektov v rámci IZS,
l)	nedostatočná dokumentácia IZS pre výkon činnosti (plány poskytovania pomoci),
m)	nedostatočné pravidlá súčinnosti záchranných zložiek pri riešení nežiaducej udalosti, mimoriadnej udalosti,
n)	absencia  jednotnej komunikačnej sústavy medzi zložkami na mieste zásahu,
o)	nekonzistentná terminológia používaná v IZS, systéme civilnej ochrany a v krízovom riadení,
p)	chýbajúce systémy hodnotenia kvality,
q)	absencia stratégie zapojenia sa Slovenskej republiky do medzinárodných štruktúr a platforiem pôsobiacich v oblasti IZS, civilnej ochrany a krízového riadenia formou aktívneho pôsobenia Slovenskej republiky a využívania zdrojov a know-how v rámci týchto strategických partnerstiev.
Čiastočnú predstavu o súčasnom stave poskytuje schematické znázornenie súčasného stavu organizačnej štruktúry koordinačných stredísk a toku informácií uvedené v prílohe č. 1.
Zmapovanie silných a slabých stránok, príležitostí a rizík súčasného stavu na úseku IZS bolo vykonané vypracovaním SWOT analýzy (silné stránky – Strengths, slabé stránky – Weaknesses, príležitosti – Opportunities, ohrozenia – Threats), ktorá je uvedená v prílohe č. 2.
SWOT analýza bola vypracovaná členmi projektového tímu splnomocnenca vlády SR pre IZS  v 12- vopred určených oblastiach:
1.	organizačná a inštitucionálna infraštruktúra IZS,
2.	personálna infraštruktúra IZS,
3.	vzdelávanie a výcvik v rámci IZS,
4.	financovanie IZS,
5.	priestorové a materiálno-technické zabezpečenie operačných stredísk, 
6.	integrovaná reakcia na príjem, realizácia a vyhodnocovanie reakcie na tiesňové volania,
7.	integrovaná reakcia na riešenie nežiaducej udalosti na jednotlivých stupňoch riadenia IZS (taktická – operačná – strategická) a koordinácia záchranných zložiek pri spoločnom zásahu)
8.	informačno-komunikačná infraštruktúra a technické zabezpečenie IZS,
9.	komunikácia s verejnosťou,
10.	terminológia,
11.	legislatíva a právne vzťahy,
12.	medzinárodná spolupráca.

Zo SWOT analýzy vyplýva, že súčasné fungovanie IZS a postavenie jeho záchranných zložiek v tomto systéme dosiahli v historickom vývoji stav, ktorý má z hľadiska zabezpečovania pomoci  človeku v tiesni  obmedzenú až vyčerpanú kapacitu. 

Na základe praktických skúseností získaných v poslednom období počas udalostí veľkého rozsahu, akými boli napríklad povodne v letných mesiacoch roku 2010, možno konštatovať, že integrovaný záchranný systém nie je dostatočne pripravený riešiť na centrálnej úrovni dlhodobejšie nasadenie pri odstraňovaní následkov udalostí veľkého rozsahu. Jednotlivé záchranné zložky nedisponujú adekvátnym vybavením pre riešenie takýchto nežiaducich udalostí. Vzájomné prepojenie medzi IZS a krízovým riadením funguje nedostatočne. Jedným z dôsledkov sú problémy súvisiace s prenosom informácií medzi miestom zásahu a orgánmi krízového riadenia (prípady odlišných, skreslených alebo dokonca vzájomne si odporujúcich informácií z rôznych zdrojov, roztrieštený tok informácií a pod.), čo spôsobuje zbytočné oneskorenie výkonu činností na mieste nežiaducej udalosti alebo mimoriadnej udalosti.

2. Návrh riešenia fungovania IZS v období 2011 - 2015
Vláda SR sa vo svojom programovom vyhlásení v júli 2010 zaviazala vybudovať lepšie fungujúci IZS integráciou a reštrukturalizáciou operačného riadenia orgánov krízového riadenia a základných záchranných zložiek najmä prostredníctvom rozvoja služieb na  čísle 112, ktoré považuje za svoju prioritu. Zároveň sa zaviazala pripraviť novú koncepciu organizácie, fungovania a rozvoja IZS v SR na roky 2011 – 2015 s akčným plánom a nový zákon o IZS.
Cieľom navrhovanej koncepcie je vytvoriť lepšie fungujúci integrovaný záchranný systém zabezpečením efektívnejšieho koordinovania činností a postupov jeho záchranných zložiek pri príprave na nežiaduce udalosti, mimoriadne udalosti a krízové situácie. Na dosiahnutie tohto cieľa je potrebné vykonať zmeny predovšetkým v oblastiach:
a)	prípravy záchranných zložiek a orgánov štátnej správy na riešenie nežiaducej udalosti mimoriadnej udalosti,
b)	príjmu tiesňového volania, jeho vyhodnotení a okamžitej distribúcie informácií základným záchranným zložkám IZS, ako aj zabezpečení plynulého informačného toku všetkým subjektom participujúcim na riešení nežiaducej udalosti alebo mimoriadnej udalosti,
c)	integrovanej reakcii na riešenie nežiaducej udalosti alebo mimoriadnej udalosti, vrátane koordinácie záchranných zložiek pri integrovanej reakcii na všetkých úrovniach riadenia – taktickej, operačnej a strategickej.

2.1.	Princípy organizácie, fungovania a rozvoja IZS v SR na roky 2011 – 2015
Princíp č. 1: IZS ako nástroj pomoci človeku v tiesni.
Vnímanie IZS ako služby ľuďom v prípadoch bezprostredného ohrozenia života, zdravia človeka, majetku alebo životného prostredia. Ako služba ľuďom by mal IZS reagovať na ich požiadavky a byť prispôsobený ich potrebám (v súvislosti s príjmom tiesňových volaní riešiť rešpektovanie potrieb zdravotne postihnutých ľudí).

Princíp č. 2:  Rešpektovanie rozhraní subsystémov tvoriacich IZS a rozhraní medzi IZS, systémom civilnej ochrany obyvateľstva a orgánmi verejnej moci zodpovednými za krízové riadenie.  
Právne postavenie jednotlivých záchranných zložiek nebude zavedením centralizovaného riadenia IZS dotknuté. Ich práva, povinnosti a zodpovednosti budú naďalej vyplývať z osobitných predpisov. Nový zákon o IZS upraví zásady spolupráce a koordinácie zúčastnených subjektov veliteľom zásahu na taktickej úrovni, koordinačným strediskom integrovaného záchranného systému na operačnej úrovni, ako aj zásady spolupráce a koordinácie na strategickej úrovni vrátane spolupráce s orgánmi krízového riadenia.

Princíp č. 3:	IZS ako subsystém bezpečnostného systému SR.
IZS je súčasťou bezpečnostného systému SR, ktorý vytvára podmienky pre koordinované riadenie jeho zložiek pri nežiaducich udalostiach alebo mimoriadnych udalostiach.  

Princíp č. 4:	Previazanosť systému IZS so systémom civilnej ochrany obyvateľstva a systémom krízového riadenia.
Vznik nežiaducej udalosti alebo mimoriadnej udalosti si vyžaduje prijatie opatrení na rôznych úrovniach, ktoré sú odstupňované v závislosti na druhu a rozsahu vzniknutej situácie. Koordinovaný spoločný postup záchranných zložiek, t. j. spoločné opatrenia sa uplatňujú najmä pri riešení nežiaducich udalostí každodenného života, typickým príkladom sú dopravné nehody. V prípade, ak spoločné opatrenia nestačia, na riešenie vzniknutej nežiaducej udalosti sú prijaté opatrenia, ktoré môžu byť v závislosti od závažnosti ohrozenia až na úrovni obmedzenia vybraných základných práv a slobôd občanov. Ide o komplex opatrení a úloh, ktoré plní verejná správa spolu s ďalšími organizáciami pre zabezpečenie ochrany a bezpečnosti obyvateľstva, ako aj na zabezpečenie ochrany majetku, na odvrátenie ohrozenia alebo na obnovu narušeného hospodárstva - napr. riadneho fungovania zásobovania, dopravy.

Princíp č. 5:	IZS ako multidisciplinárny systém vzájomných väzieb a pravidiel spolupráce orgánov štátnej správy a samosprávy, fyzických a právnických osôb, ako aj záchranných zložiek, rešpektujúci ich postavenie a úlohy ustanovené osobitnými právnymi predpismi, ktorý má zabezpečiť: 
a)	pripravenosť záchranných zložiek, orgánov štátnej správy a samosprávy na riešenie nežiaducej udalosti alebo mimoriadnej udalosti,
b)	integrovanú reakciu na vzniknutú nežiaducu udalosť alebo mimoriadnu udalosť vrátane koordinácie záchranných zložiek pri integrovanej reakcii na všetkých úrovniach riadenia – taktickej, operačnej a strategickej.

Princíp č. 6:	Koordinačné stredisko IZS ako centrálny zdroj informácií pre taktickú, operačnú a strategickú úroveň riadenia základných záchranných zložiek IZS a a pre orgány krízového riadenia.
Koordinačné stredisko IZS je komunikačným uzlom medzi taktickou, operačnou a strategickou úrovňou riadenia základných záchranných zložiek, prostredníctvom ktorého prebieha prenos toku informácií, ktorý je zaznamenávaný v prostredí jednotnej informačno-komunikačnej technológie. Tento princíp zabezpečí aktuálnosť a komplexnosť toku informácií od miesta nežiaducej udalosti až po orgány krízového riadenia. Vedenie toku informácií cez jedno miesto zároveň zabezpečí, že sa informácie dostanú včas na všetky potrebné miesta, t. j. bude eliminovaná možnosť „straty“ informácie.

Princíp č. 7:	IZS ako platforma poskytovania pomoci občanom v tiesni v susedných štátoch.
Je známe, že najmä v prihraničných oblastiach sú časy dojazdov zo základní jednotlivých základných záchranných zložiek zo susedného štátu na miesto udalosti kratšie ako v  štáte, kde bolo prijaté tiesňové volanie. Z dôvodu efektívnejšieho poskytovania pomoci človeku v tiesni alebo účinnejšieho výkonu záchranných prác (nežiaduca udalosť nepozná hranice), bude potrebné zistiť možnosti pôsobenia jednotlivých záchranných zložiek najmä v súvislosti s dojazdom na miesto udalosti a dostupnosťou potrebných technických prostriedkov a techniky. Jednotlivé základné zložky integrovaného záchranného systému zhodnotia svoje možnosti pôsobenia v prihraničných oblastiach. Následne budú vypracované postupy pre riešenie udalostí v prihraničných oblastiach, aplikovateľné v prípade vyžiadania poskytnutia pomoci za účelom odvrátenia bezprostredného ohrozenia života, zdravia, majetku alebo životného prostredia. V prípade potreby sa vykonajú aj legislatívne zmeny.

Princíp č. 8:	Základnými záchrannými zložkami IZS, ktoré udržiavajú nepretržitú pohotovosť 24 hodín denne pre schopnosť rýchlej reakcie poskytnúť pomoc v tiesni v prvom slede budú:
a)	Policajný zbor (ďalej len „PZ“),
b)	Hasičský a záchranný zbor (ďalej len „HaZZ“),
c)	záchranná zdravotná služba (ďalej len „ZZS“),
d)	Horská záchranná služba,
e)	Banská záchranná služba.
Navrhuje sa, aby v súčasnosti pôsobiaca základná záchranná zložka – kontrolné chemické laboratóriá civilnej ochrany boli transformované do pôsobnosti HaZZ. 

Princíp č. 9:	Zodpovednosť za koordinovaný postup záchranných zložiek pri realizácii procesov pripravenosti, reakcie na nežiaducu udalosť alebo mimoriadnu udalosť a participáciu na procesoch prevencie a obnovy územia postihnutého nežiaducou udalosťou alebo mimoriadnou udalosťou má Ministerstvo vnútra SR a Ministerstvo zdravotníctva SR.

Princíp č. 10:	Vláda SR, ministerstvá a ostatné ústredné orgány štátnej správy budú participovať na realizácii procesov pripravenosti a reakcie na nežiaducu udalosť alebo mimoriadnu udalosť a na procesoch prevencie a obnovy územia postihnutého mimoriadnou udalosťou.

2.2.	Oblasti reštrukturalizácie IZS
Oblasť č. 1: Organizačná a inštitucionálna infraštruktúra IZS
Proces riešenia nežiaducej udalosti alebo mimoriadnej udalosti zložkami IZS možno rozčleniť podľa miesta pôsobenia záchranných zložiek a orgánov krízového riadenia na tri úrovne:
-	miesto nežiaducej udalosti alebo mimoriadnej udalosti,
-	koordinačné stredisko a operačné strediská základných záchranných zložiek,
-	sídla orgánov krízového riadenia.
Koordinovanie činností záchranných zložiek IZS na mieste ich nasadenia a riadenie ich súčinnosti bude vykonávať veliteľ zásahu. Podľa druhu nežiaducej udalosti sa ustanoví v novom zákone o IZS, kto bude veliteľom zásahu. Efektívna súčinnosť na mieste zásahu bude zabezpečená legislatívne jasne popísanou komunikáciou medzi veliteľom zásahu a vedúcimi jednotlivých zúčastnených záchranných zložiek.
Koordinovanie činností a riadenie súčinnosti na koordinačnom stredisku, bude vykonávať vedúci zmeny (supervízor), ktorý bude zároveň zodpovedať za výkon činnosti na koordinačnom stredisku. 
Koordinácia a riadenie súčinnosti na strategickej úrovni bude zabezpečovaná ako doteraz - orgánmi krízového riadenia. 
Príjem tiesňových volaní na všetkých číslach tiesňového volania bude vykonávaný na ôsmich koordinačných strediskách, v rámci ktorých budú pôsobiť operačné strediská jednotlivých základných záchranných zložiek. Príjem tiesňového volania na číslach 150 bude zabezpečovať krajské operačné stredisko HaZZ, príjem tiesňového volania na čísle 155 krajské operačné stredisko ZZS, príjem tiesňového volania na čísle 158 krajské operačné stredisko PZ a príjem tiesňového volania na čísle 112 operátori koordinačného strediska.
Nebezpečenstvo povodne alebo povodeň sa ohlasuje na číslach tiesňového volania, ak nemožno nebezpečenstvo povodne alebo povodeň ohlásiť zodpovedným subjektom. Koordinačné stredisko IZS je povinné informáciu o povodňovej situácii bezodkladne oznámiť orgánu ochrany pred povodňami, povodňou ohrozenej obci, správcovi vodohospodársky významných vodných tokov alebo správcovi drobného vodného toku.
Na operatívne zobrazovanie aktuálne vyhlásených stupňov povodňovej aktivity  taktiež vyhlásených krízových stavov na území Slovenskej republiky sa navrhuje zriadiť verejne prístupný portál.
Koordinačné stredisko zabezpečuje vyrozumenie a varovanie obyvateľstva.
Na základe požiadaviek vyplývajúcich z pripravovaných technologických zmien telekomunikačného prostredia, požiadaviek na harmonizáciu a interoperabilitu informačných a komunikačných technológií, požiadaviek na ekonomicky efektívny systém, ako aj požiadaviek na skvalitnenie výkonu služby dôjde v HaZZ a PZ k integrácii operačných stredísk tiesňového volania z okresnej na krajskú úroveň. V rámci tohto procesu bude súčasných 51 operačných stredísk tiesňového volania okresných riaditeľstiev HaZZ a 44 operačných stredísk okresných riaditeľstiev tiesňového volania PZ zredukovaných na osem krajských operačných stredísk. Ďalším pozitívom tejto systémovej zmeny bude zjednotenie zásahových obvodov PZ a HaZZ s územnosprávnym členením Slovenska na krajskej úrovni.
Schematické znázornenie navrhovanej organizačnej štruktúry koordinačných stredísk IZS a toku informácií je v prílohe č. 3. 
Prvým krokom reštrukturalizácie bude presunutie príjmu tiesňového volania z okresnej na krajskú úroveň a následne bude postupne realizovaný proces integrácie okresných operačných stredísk na krajské operačné strediská, ktorý závisí od nasledovných faktorov:
a)	kapacita koordinačného strediska z hľadiska splnenia priestorových podmienok a materiálno-technického zabezpečenia jednotlivých základných záchranných zložiek,
b)	zabezpečenie spojenia v rámci kraja – vybavenie prostriedkami pre používanie rádiokomunikačnej siete SITNO, pričom do komplexného dobudovania digitálnej siete SITNO (vrátane pokrytia celého územia SR) bude možné používanie iných lokálnych sietí, 
c)	zabezpečenie personálneho obsadenia pozícií na koordinačnom stredisku IZS (zástupcovia PZ, HaZZ, ZZS a prípadne iných subjektov dotknutých činnosťou IZS).
Pre prípad potreby posilnenia výkonu služby – napr. pri vzniku udalostí veľkého rozsahu alebo mimoriadnej udalosti je potrebné vybaviť jednotlivé koordinačné strediská záložnými pracoviskami.
Reštrukturalizácia organizácie, fungovania a rozvoja operačného riadenia bude nastavená po ukončení pilotného projektu realizovanom na koordinačnom stredisku IZS v Prešove. 
Novým prvkom v IZS je centrálne monitorovacie a riadiace stredisko, ktoré zriadi Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky. Bude slúžiť ako prvok pre monitorovanie funkčnosti komunikačnej a informačnej technológie IZS, monitorovanie činnosti operátorov na koordinačných a operačných strediskách, monitorovanie a zabezpečenie informačného toku o nežiaducich udalostiach, mimoriadnych udalostiach a silách a prostriedkoch, vyhodnocovanie a spracovávanie informácií pre činnosť ústredných orgánov štátnej správy a poskytovanie súčinnosti krízovému štábu ministerstva vnútra a ústrednému krízovému štábu. V rámci tohto strediska budú pôsobiť zástupcovia prezídia PZ, prezídia HaZZ,  Operačného strediska ZZS a sekcie integrovaného záchranného systému a krízového manažmentu Ministerstva vnútra Slovenskej republiky. 
Koordinačné strediská ako aj centrálne monitorovacie a riadiace stredisko bude vybavené jednotnou informačnou a komunikačnou technológiou. Integrálnou súčasťou strediska bude systém štatistického spracovania údajov, ktorý bude tvoriť výstupy pre analýzy, rozhodovacie procesy.
Prostredníctvom centrálneho monitorovacieho a riadiaceho strediska bude zabezpečovaný tok informácií na krízový štáb Ministerstva vnútra a ústredný krízový štáb. Zároveň bude plniť funkciu národného kontaktného miesta pre Monitorovacie a informačné centrum Európskej únie (MIC EU), Euroatlantického centra pre koordináciu pomoci pri katastrofách pri NATO (NATO/EADRCC), Organizácie spojených národov – Úradu pre koordináciu humanitárnych záležitostí v Ženeve (UN/OCHA) a Európskej hospodárskej komisie (UN ECE), Medzinárodnej agentúry pre atómovú energiu (MAAE), ako aj kontaktného miesta pre zabezpečenie vzájomného poskytovania pomoci so susediacimi štátmi na základe platných medzinárodných zmlúv a dohôd. 
Návrh štruktúry riadenia IZS v Slovenskej republike so znázornením toku informácií a vzájomných väzieb je v prílohe č. 4.

Oblasť 2: Personálna infraštruktúra IZS
Jedným z predpokladom kvalitného výkonu služby je stabilizovaný personál. Zabezpečenie procesov v IZS predpokladá trvalo udržateľnú personálnu politiku so zameraním na získavanie a udržanie stabilného personálu s odbornými znalosťami a schopnosťami pre výkon jeho činnosti. 
Z hľadiska personálneho je potrebné prioritne riešiť postavenie personálu koordinačných stredísk zabezpečujúceho príjem, vyhodnocovanie a spracovanie tiesňových volaní, ako aj vysielanie síl a prostriedkov na miesto udalosti, t. j. operátorov, operačných dôstojníkov a dispečerov.
Na základe doterajších skúseností možno konštatovať, že neexistujú jednotné kritériá psychických predpokladov, vzdelanostných predpokladov, zručností a schopností operátorov záchranných zložiek. Z dôvodu skvalitnenia príjmu tiesňového volania sa navrhuje vypracovať štandardy požadovaných osobných predpokladov a odborných vedomostí a zručností, ktoré by sa premietli do stanovenia požadovaného profilu operátora. Podmienkou prijatia uchádzača do funkcie operátora by bolo overenie jeho predpokladov aj formou psychologického vyšetrenia.
V súčasnosti je práca operátorov/operačných dôstojníkov na koordinačnom stredisku IZS nedostatočne finančne ohodnotená, čo spôsobuje permanentnú fluktuáciu, najmä v HaZZ. Stabilizácia ľudských zdrojov sa navrhuje zabezpečiť zavedením progresívneho a motivačného systému odmeňovania, možnosťou kariérneho rastu a zavedením systému objektívneho hodnotenia. 
Ak sa porovnajú platové podmienky operátorov/operačných dôstojníkov/dispečerov jednotlivých záchranných zložiek, zistia sa značné rozdiely. Navrhuje sa prehodnotiť súčasné zaradenie jednotlivých funkcií do platových tried, zohľadniť psychickú záťaž a mieru zodpovednosti a zároveň vytvoriť všetkým operátorom záchranných zložiek porovnateľné platové podmienky. 

Oblasť 3: Vzdelávanie a výcvik v rámci IZS
Vzhľadom na komplexnosť a závažnosť problémov a úloh, ktoré je potrebné riešiť na úseku integrovaného záchranného systému, civilnej ochrany, krízového riadenia a hospodárskej mobilizácie a množstvo väzieb medzi orgánmi a inštitúciami s pôsobnosťou a úlohami na úseku integrovaného záchranného systému, civilnej ochrany, krízového riadenia, hospodárskej mobilizácie a elektronických komunikácií, javí sa nevyhnutným zastrešiť tieto potreby novou komplexnou národnou stratégiou vzdelávania. 
Hlavným cieľom navrhovanej stratégie vzdelávania IZS je, za účelom zvýšenia kvality služieb a činností  systému, vytvoriť na základe všeobecne akceptovaných odborných poznatkov komplexný systém vzdelávania a akreditované vzdelávacie programy pre vybrané cieľové skupiny zamestnancov a zvýšiť tak pripravenosť systému na rozširovanie škály a zvyšovanie kvality služieb, poskytovaných človeku v tiesni.
Integrovaný záchranný systém tvorí pilier bezpečnosti štátu a zároveň vytvára podmienky pre koordinovaný manažment nežiaducej udalosti alebo mimoriadnej udalosti záchrannými zložkami. K najväčším výzvam novej koncepcie patrí implementácia nových poznatkov v oblasti pripravenosti na rôzne typy nežiaducich udalostí alebo mimoriadnych udalostí a premietnutie technologického pokroku do procesov v systéme riadenia reakcie na tieto udalosti, počnúc ohrozením jednotlivca, končiac rozvíjajúcou sa nežiaducou udalosťou alebo mimoriadnou udalosťou (živelné pohromy, priemyselné havárie, dopravné nehody, terorizmus a iné). Základným predpokladom efektívnej prípravy ľudských zdrojov pre IZS je práve integrované vzdelávanie kľúčových cieľových skupín zamestnancov (výkonné aj riadiace pozície), ktoré sa zásadným spôsobom podieľajú na plnení úloh, rozvoji služieb a systému. 
Základným nástrojom úvodnej fázy realizácie novej koncepcie vzdelávania je Národný projekt vzdelávania a výcviku pre IZS vo väzbe na podporu človeka v tiesni a úlohy v oblasti bezpečnostného systému štátu, podporený Európskym sociálnym fondom, realizovaný Ministerstvom vnútra Slovenskej republiky. Nová koncepcia vzdelávania je postavená na princípe systematickej prípravy zložiek IZS na integrovanú reakciu na nežiaducu udalosť alebo mimoriadnu udalosť a efektívne riadenie a koordináciu činností počas jej riešenia.
Neoddeliteľnou súčasťou integrovaného záchranného systému sú aj služby národných čísiel tiesňového volania a európskeho čísla tiesňového volania 112. V súčasnosti v Slovenskej republike neexistuje štandardizovaný vzdelávací program pre operátorov/operačných dôstojníkov čísiel 112, 150, 155, 158. Významným predpokladom funkčnosti celého systému je potreba zjednoteného prístupu k príprave operátorov/dispečerov čísiel tiesňového volania, a preto je čiastkovým cieľom koncepcie vytvoriť rámec pre vznik akreditovaného vzdelávacieho programu, zameraného na komplexnú prípravu tejto cieľovej skupiny špecialistov. 
Špecializované vzdelávanie a príprava budú prebiehať v akreditovaných vzdelávacích zariadeniach a na koordinačných strediskách a operačných strediskách IZS.

Oblasť 4: Udržateľné a efektívne financovanie IZS
Na roky  2011 a 2012 doterajšie zdroje financovania jednotlivých zložiek a iných činnosťou IZS dotknutých subjektov nebudú dotknuté. Deľba existujúcich zdrojov (ako i vyhľadávanie ďalších nevyhnutných finančných alternatív) bude prehodnocovaná podľa požiadaviek a potrieb zložiek IZS (HaZZ, PZ a ZZS) a ďalších subjektov dotknutých činnosťou IZS.  
Vzhľadom na nadrezortný charakter a na potrebu vecnej náplne vybudovať lepšie fungujúci IZS sa však v budúcnosti navrhuje po vykonaní Ex-ante hodnotenia so všetkými subjektmi participujúcimi na IZS, ktorých sa nadrezortné financovanie bude týkať, predložiť návrh na vytvorenie  medzirezortného programu financovania IZS s vlastným programovým rozpočtovaním.
Medzirezortný program vytvorí podmienky pre zabezpečenie plnenia úloh v oblasti štandardizácie fungovania a ďalšieho rozvoja služieb občiansky a znalostne orientovaného IZS, financovaných zo štátneho rozpočtu a iných zdrojov, v súlade s prijatými programovými dokumentmi. 
Program bude zabezpečovaný správcami rozpočtových kapitol participujúcich subjektov. Súčasťou stratégie financovania programového zámeru bude princíp efektívnej správy finančných prostriedkov a aktívneho posilňovania trvalej udržateľnosti prostredníctvom diverzifikácie zdrojov na rozvojové aktivity systematickým využívaním doplnkových nástrojov financovania rozvojových aktivít vrátane mimorozpočtových zdrojov z 8% podielu z povinného zmluvného poistenia motorových vozidiel a proaktívnej stratégie čerpania prostriedkov zo štrukturálnych fondov Európskej únie, európskych programov a využívania potenciálu partnerstiev s pridanou hodnotou.

Oblasť 5: Priestorové a materiálno-technické zabezpečenie koordinačných stredísk IZS a centrálneho monitorovacieho a riadiaceho strediska 
Súčasné umiestnenie koordinačných stredísk je nevyhovujúce, predovšetkým z hľadiska priestoru a bezpečnosti. Vzhľadom na plánovaný proces integrácie z okresnej úrovne operačných stredísk PZ a HaZZ na krajskú úroveň je zrejmé, že nároky na priestor ešte vzrastú. 
Počas činnosti projektového tímu splnomocnenca vlády SR pre IZS boli vypracované dokumenty, ktorých predmetom bolo stanovenie jednotných priestorových podmienok a materiálno-technického vybavenia pre zabezpečenie činnosti operátorov operačného strediska ZZS, operačných dôstojníkov HaZZ a operátorov Obvodného úradu v sídle kraja na koordinačnom stredisku IZS. Uvedené požiadavky boli zohľadnené pri tvorbe architektonickej štúdie priestorov a základného materiálno-technického vybavenia koordinačného strediska v Prešove.
Vzhľadom na nevyhnutnosť ďalšieho rozširovania dispečerských sál koordinačných stredísk je potrebné na základe poznatkov z pilotného projektu koordinačného strediska v Prešove a z požiadaviek základných záchranných zložiek vytvoriť štandardy pre priestorové a materiálno-technické vybavenie dispečerských sál, následne na základe predpokladaných počtov dispečerských pultov vypracovať návrh pôdorysu jednotlivých sál, vyhodnotiť potenciálne priestorové kapacity súčasných dispečerských sál a v prípade ich nedostatočnosti navrhnúť zmenu ich umiestnenia.
Popri priestorových a materiálno-technických štandardoch bude potrebné vytvoriť štandardy pre prevádzku dispečerských sál, ktorých praktickou aplikáciou dôjde k zlepšeniu pracovných podmienok operátorov/operačných dôstojníkov vykonávajúcich psychicky náročnú činnosť v nepretržitej prevádzke. Okrem toho bude potrebné dostatočnú pozornosť venovať priestorom súvisiacim s logistickým zabezpečením koordinačného strediska IZS – šatniam, kanceláriám, odpočinkovej miestnosti, technologickej miestnosti a pod.
Centrálne monitorovacie a riadiace stredisko bude po stránke materiálno-technickej budované tak, aby poskytovalo plnú kompatibilitu so systémami koordinačných stredísk, pričom musí byť dobudovaná nadstavba systému pre dohľad, analýzy a štatistické výstupy. Zároveň bude potrebné vybudovať systém informačno-komunikačných väzieb na spolupracujúce inštitúcie a útvary. Z priestorového hľadiska bude potrebné klásť dôraz na objektovú bezpečnosť. 

Oblasť 6: Informačno-komunikačná infraštruktúra a technické zabezpečenie IZS
	Úlohou informačno-komunikačných technológií v rámci IZS je zvýšiť efektivitu výkonu činností od príjmu tiesňového volania, lokalizácie a identifikácie nežiaducej udalosti cez optimálne nasedenie síl a prostriedkov až po informačnú podporu veliteľa zásahu, voľbu optimálnych postupov a zber údajov. Cieľom zefektívnenia výkonu uvedených činností je v konečnom dôsledku rýchlejšia a kvalitnejšia pomoc človeku v tiesni.
	Pre efektívny výkon činností IZS je nevyhnutné konsenzom všetkých zložiek IZS (PZ, HaZZ a ZZS) a iných subjektov dotknutých činnosťou IZS definovať jednotnú informačno – komunikačnú infraštruktúru a technológie, ktoré budú integračnou platformou pre všetky zložky IZS  a iné subjekty dotknuté činnosťou IZS a to minimálne pre strategickú úroveň riadenia, a podľa požiadaviek a potrieb zložiek IZS a iných subjektov dotknutých činnosťou IZS i na ďalších úrovniach riadenia (taktická, operačná). Pre jednotlivé typy komunikácie a spracovania informácií sa navrhujú nasledovné technológie:
a)	pre hlasovú komunikáciu s mobilnými jednotkami z koordinačných stredísk, hlasovú komunikáciu medzi základnými záchrannými zložkami na mieste zásahu a komunikáciu medzi zasahujúcimi využívať prioritne rádiokomunikačnú sieť SITNO postavenú na technológii TETRAPOL. Pre lokálnu rádiovú komunikáciu je možné využiť už existujúce rádiové siete analógovú rádiovú sieť HaZZ, analógovú rádiovú sieť Horskej záchrannej služby. Ako záložné riešenie využiť služby a siete verejných mobilných operátorov,
b)	pre hlasovú a dátovú komunikáciu a spracovanie informácií v rámci koordinačných stredísk, ako aj medzi koordinačnými strediskami, centrálnym monitorovacím a riadiacim strediskom, operačnými strediskami IZS a hasičskými stanicami využívať informačno-komunikačnú infraštruktúru ministerstva - rezortnú sieť MPLS MV SR – VPN IZS-net a informačno-komunikačnú technológiu - systém podpory riadenia a spracúvania informácií IZS,
c)	pre dátovú komunikáciu medzi koordinačným strediskom a mobilnými jednotkami prípadne miestom zásahu, ktorá predstavuje najmä subsystémy ako AVL (automatická lokalizácia vozidiel), aktívna navigácia mobilných jednotiek z koordinačného strediska, stavové informácie, telematické údaje, informačná podpora veliteľa zásahu, dopyty na centrálne registre a databázy, prenos obrazu a pod. sa navrhuje efektívna kombinácia technológie TETRAPOL a technológií verejných mobilných operátorov,
d)	pre automatizované systémy s dátovou prípadne dátovou a  hlasovou komunikáciou sa ako integračné prostredie navrhuje informačno-komunikačná technológia systému podpory riadenia a spracúvania informácií v IZS. Automatizovanými systémami, ktoré je potrebné prioritne implementovať je celoeurópsky systém pre automobily, ktorý v prípade dopravnej nehody automaticky privolá záchranné zložky IZS (eCall), pulty centrálnej ochrany (PCO) monitorujúce stavy elektrickej požiarnej signalizácie (EPS) pripojených subjektov, systém vyrozumenia a zvolania obecných hasičských zborov a pod.
	Dôležitou úlohou vyplývajúcou zo smernice Európskeho parlamentu a Rady 2009/136/ES je zabezpečiť užívateľom so zdravotným postihnutím rovnaký prístup k tiesňovým službám, aký majú ostatní koncoví užívatelia. Uvedená úloha si bude vyžadovať najmä pre osoby so zdravotným postihnutím sluchu implementáciu nových technológií, ktoré im umožnia komunikovať s operátorom čísla tiesňového volania 112.
	Nevyhnutnou súčasťou informačno-komunikačného systému IZS je Geografický informačný systém (GIS), ktorý bude okrem lokalizačných údajov poskytovať analytické a podporné nástroje pre riadenie síl a prostriedkov. Navrhovanou prioritou je organizačné a technické zabezpečenie centralizovanej systémovej aktualizácie geografických údajov na rôznych úrovniach, ako aj prístup k údajom povinných osôb podľa § 3 zákona č. 275/2006 Z. z. o informačných systémoch verejnej správy a o zmene a doplnení niektorých zákonov. V rámci prostredia GIS je potrebné zabezpečiť prístup k centrálnym databázam a registrom, ktoré sú využiteľné v rámci IZS. 
Pri navrhovaní technológií využívaných v rámci jednotlivých typov komunikácie je nevyhnutné počítať s ich kompatibilitou s technológiami pripravovaného „Národného systému dopravných informácií“, ktorý je súčasťou schváleného „Programu podpory rozvoja inteligentných dopravných systémov.
	Základná schéma komunikačnej infraštruktúry je znázornená v prílohe č. 5. Technologické zabezpečenie vzájomného zálohovania koordinačných stredísk je schematicky znázornené na obrázku č. 2 uvedenej prílohy.

Oblasť 7: Príjem, vyhodnotenie a distribúcia informácií na koordinačnom stredisku a operačných strediskách základných záchranných zložiek
Pre skvalitnenie a optimalizáciu základných činností vykonávaných v súvislosti s príjmom, vyhodnotením a distribúciou informácií na operačných strediskách je nevyhnutné definovať štandardné procesy prierezovo pre všetky zložky IZS. Na základe definovaných štandardných procesov je potrebné vytvoriť nástroje informačnej podpory a riadeného toku informácií. Medzi základné nástroje riadeného toku informácií patria napríklad spoločné indexy nežiaducich udalostí, ktoré odkazujú na tzv. index plány zahŕňajúce plnú podporu riadenia konkrétneho procesu. Ďalšími nástrojmi sú lokalizácia volajúceho/miesta nežiaducej udalosti v priestore s následným automatizovaným priradením disponibilných síl a prostriedkov a asistenčný monitoring, ktorý zabezpečuje distribúciu informácií na zainteresované záchranné zložky.
V rámci zabezpečovania pripravenosti budú vykonávané na všetkých úrovniach riadenia aj analytické procesy v kontexte možných ohrození alebo už vzniknutých nežiaducich udalostí alebo mimoriadnej udalosti. Tým sa dosiahne kontinuálne zvyšovanie kvality činnosti záchranných zložiek v rámci IZS a priebežné spresňovanie opatrení na zmierňovanie účinkov nežiaducich udalostí alebo mimoriadnych udalostí a na ich predchádzanie. Uplatnením overených algoritmov činnosti sa dosiahne, aby bol systém pripravený reagovať aj na situácie, pri ktorých informácie budú neúplné, niektoré informácie budú buď nedostupné, alebo ich získanie bude časovo neprimerane zdĺhavé. 

Oblasť 8: Integrovaná reakcia na riešenie nežiaducej udalosti na jednotlivých stupňoch riadenia IZS (taktická – operačná – strategická) a koordinácia záchranných zložiek pri spoločnom zásahu
Skúsenosti z praxe ukazujú, že najmä pri udalostiach väčšieho rozsahu absentujú pravidlá spolupráce a koordinácie činností vykonávaných jednotlivými záchrannými zložkami IZS. Dochádza k znižovaniu súčinnosti, čo sa premieta do efektívnosti spoločne vykonávaného zásahu. V rámci činnosti projektových skupín splnomocnenca vlády SR pre IZS boli vypracované pravidlá koordinácie činnosti záchranných zložiek IZS na mieste nežiaducej udalosti a vybrali sa udalosti s nasadením veľkého počtu síl a prostriedkov a s veľkým počtom postihnutých osôb, pre ktoré je potrebné vypracovať spoločné postupy zúčastnených záchranných zložiek IZS, pracovne označené ako plány integrovanej reakcie, a to na všetkých troch stupňoch riadenia.
Z dôvodu skvalitnenia integrovanej reakcie bude potrebná legislatívna úprava pravidiel koordinácie a spolupráce, ako aj vytvorenia právneho rámca pre tvorbu plánov integrovanej reakcie.

Oblasť 9: Komunikácia s verejnosťou
Kľúčom k zlepšeniu kvality a dostupnosti IZS ako služby človeku v tesni je aj komunikácia s verejnosťou. IZS ako služba pre ľudí v tiesni by mala reagovať na ich požiadavky a byť prispôsobená ich potrebám. Komunikáciu treba chápať ako dialóg medzi IZS a  verejnosťou.
Navrhuje sa, aby navrhovaný princíp bol súčasťou novej komunikačnej stratégie, ktorá vychádza z princípov komunikačnej politiky Európskej komisie založenej na počúvaní, obojsmernej komunikácii – dialógu a regionálnom prístupe v komunikácii. To oproti doterajšiemu stavu znamená posun od komunikácie orientovanej na inštitúciu ku komunikácii orientovanej na verejnosť, posun od jednosmerného informovania k obojsmernej komunikácii a presun komunikácie z úrovne centra na regionálnu úroveň. Navrhovaná komunikačná stratégia bude obsahovať tieto kľúčové časti:
a)	interná komunikácia – komunikácia smerom k vnútornému prostrediu IZS,
b)	externá komunikácia – komunikácia smerom k vonkajšiemu prostrediu IZS,
ba) komunikácia s verejnosťou,
bb) komunikácia s médiami,
bc) komunikácia s partnermi (neziskovými organizáciami, súkromnými spoločnosťami s presahom na IZS, zahraničnými inštitúciami).

Oblasť 10: Terminológia
Vzhľadom na skutočnosť, že v oblasti krízového riadenia, civilnej ochrany obyvateľstva a v IZS sú používané rôzne termíny a názvy sa navrhuje vypracovať sémantický multilingválny terminologický slovník. 

Oblasť 11: Legislatíva
	Navrhovaná koncepcia predpokladá nové vymedzenie pôsobnosti a organizačné zmeny na všetkých stupňoch riadenia, ďalej zmeny postupov a činností následkom zavádzania nových technológií a ukladá tiež nové úlohy,  čo v súčasnej právnej úprave nie je postihnuté. Z tohto dôvodu je nevyhnutné vypracovať nový zákon o IZS, čím sa vytvorí základný právny rámec pre navrhované zmeny vyplývajúce z tejto koncepcie a vypracovanie noviel súvisiacich zákonov. 

Oblasť 12: Medzinárodná spolupráca 
V medzinárodnej spolupráci sa navrhuje venovať pozornosť v oblasti poskytovania záchranárskych služieb a činností na spoluprácu so susednými štátmi predovšetkým v prihraničných oblastiach so zameraním na interoperabilitu informačných a komunikačných technológií záchranných zložiek a výmenu informácií o vzniknutých nežiaducich udalostiach.
Za prioritu je potrebné považovať dôsledné plnenie záväzkov a úloh vyplývajúcich z členstva SR v Európskej únii v oblasti:
a)	mechanizmu civilnej ochrany,
b)	požiadaviek Európskej únie na služby a implementáciu čísla 112,
c)	implementácie palubného čísla tiesňového volania – eCall,
d)	implementácie programu zabezpečujúceho dostupnosť neodkladnej pomoci zdravotne postihnutým ľuďom,
e)	záväzkov a úloh SR vyplývajúcich z požiadaviek Svetovej zdravotníckej organizácie (WHO),
f)	medzinárodných zdravotníckych predpisov – IHR.

3.	Perspektívy ďalšieho rozvoja IZS v Slovenskej republike a tendencie možného vývoja v rokoch 2016 - 2020
Ďalší rozvoj IZS je podmienený skvalitnením ľudského potenciálu, výkonu činností, materiálno-technického zázemia, finančným zabezpečením, ako aj rešpektovaním záväzných dokumentov Európskej únie. 
Splnením cieľov vytýčených v koncepcii sa taktiež vytvárajú predpoklady pre ďalší rozvoj operačného riadenia IZS v SR v rokoch 2016 – 2020 postaveného na tzv. špecializačnom modeli operačného riadenia. Obsahom tzv. špecializačného modelu je riadený a plánovaný prístup k rozvoju operačného riadenia a rozvoju  integrovaného operačného strediska na báze koordinačných stredísk IZS, v ktorom sa bude uskutočňovať integrovaný príjem všetkých národných čísiel tiesňového volania a jednotného európskeho čísla tiesňového volania 112,  integrované riadenie vysielania síl a prostriedkov, ako aj „integrované vyrozumenie a varovanie obyvateľstva s kompetenčným profilom tzv. univerzálneho telekomunikátora, t.j. osoby, ktorá pracuje buď v režime operátora na príjme tiesňového volania alebo v režime dispečera, príp. oboch pre všetky zložky IZS.
Nepochybnými výzvami sú realizácia implementácie palubného čísla tiesňového volania eCall a projektu REACH, ktorého výstupom bude zavedenie nového komunikačného riešenia na princípe text/hlas/video, ktoré umožní tisícom ľudí komunikovať prostredníctvom videa, hlasu a textu simultánne, so špeciálnym zameraním sa podporu komunikácie so zdravotne znevýhodnenými ľuďmi. Najmä zabezpečenie poskytnutia tiesňovej služby pre osoby so zdravotným postihnutím sluchu bude vyžadovať implementáciu nových technológií, ktoré im umožnia komunikovať s operátorom čísla tiesňového volania.
Na základe výstupov z Národného projektu vzdelávania a výcviku pre IZS bude vytvorený rámec pre vznik akreditovaného vzdelávacieho programu, zameraného na komplexnú prípravu operátorov/dispečerov liniek tiesňového volania. Tento bude potrebné následne rozpracovať tak, aby zohľadňoval potreby jednotlivých záchranných zložiek IZS a zároveň vytvoril spoločnú vzdelávaciu bázu, ktorej cieľom je zabezpečiť kvalitný postup operátora pri komunikácii volajúceho v tiesni, ako aj znalosť činnosti ostatných zložiek, čo sa odzrkadlí v skrátení rozhodovacieho procesu operátora, ktorej záchrannej zložke IZS má byť informácia o nežiaducej udalosti distribuovaná.
Naďalej bude pokračovať budovanie vzájomne prepojených koordinačných stredísk, cieľom ktorého bude zefektívnenie príjmu tiesňových volaní v prípade vzniku mimoriadnej udalosti – nebude dochádzať k zahlteniu jedného koordinačného strediska prichádzajúcimi hovormi, ale hovory by boli „prelievané“ na iné koordinačné stredisko, mimo územia zasiahnutého takouto udalosťou. 
V  súvislosti s uvedeným sa črtajú ďalšie možnosti progresu príjmu tiesňových volaní. Jednou z nich je presmerovanie liniek  tiesňových volaní na koordinačné stredisko t. j. volania na národné čísla tiesňových volaní, ako aj na jednotné európske číslo 112 do jedného miesta príjmu tiesňových volaní, zabezpečujúce vysielanie síl a prostriedkov záchranných zložiek IZS. Výhodou tohto spôsobu príjmu tiesňových volaní je zredukovanie počtu operátorov záchranných zložiek – príjem všetkých tiesňových volaní a distribúciu informácií záchranným zložkám IZS by zabezpečovala spoločná skupina operátorov. Aplikácii tejto varianty príjmu tiesňových volaní však musia predchádzať dôkladné analýzy súvisiace s príjmom tiesňových volaní (napr. obsahu tiesňových volaní, osobnosti operátora, výkonu jeho činnosti, jeho vzdelávania, informačných a komunikačných technológií operačných stredísk), pretože jej fungovanie vyžaduje splnenie veľkého množstva podmienok. Navrhovaná schéma príjmu tiesňových volaní do koordinačného strediska je uvedená v prílohe č. 6.
V rámci efektívneho využívania finančných zdrojov vzniká otázka ďalšieho znižovania počtu koordinačných stredísk. Vzhľadom na veľký počet súčasných problémov, ktorých riešenie je plánované do roku 2015 a bude závislé najmä od dostatočného množstva financií, odporúčame sa tejto otázke venovať až v nasledujúcom období po roku 2015, keď bude zrejmé, čo sa podarilo zrealizovať a keď už budú existovať štatistické výstupy objektívne dokumentujúce reálny stav. 

3.1.	Časová postupnosť reštrukturalizácie organizácie, fungovania a rozvoja integrovaného záchranného systému na roky 2011 až 2015
Z hľadiska časovej postupnosti je reštrukturalizácia a rozvoj IZS rozvrhnutý do troch časových etáp, horizontov, v ktorých sú naplánované a popísané rozvojové aktivity v oblastiach informačných technológií, technického rozvoja, infraštruktúry IZS, prevádzky koordinačných stredísk a systemizácie počtov operátorov a operačných dôstojníkov záchranných zložiek IZS. 

I. Investičné náklady na reštrukturalizáciu organizácie, fungovania a rozvoja integrovaného záchranného systému na roky 2011 až 2015
Rozvojové aktivity v oblasti investičných nákladov sa budú napĺňať systematickým využívaním doplnkových nástrojov financovania, hlavne mimorozpočtových zdrojov z 8% podielu z povinného zmluvného poistenia motorových vozidiel a proaktívnej stratégie čerpania prostriedkov zo štrukturálnych fondov Európskej únie, európskych programov a využívania potenciálu partnerstiev s pridanou hodnotou.

ETAPA 1, Krátkodobý horizont - R1 (rok prvý v realizácii koncepcie):
1.	Pilotný projekt IZS „PREŠOV“
a)	vybavenie HaZZ pre potrebu príjmu 150 na krajskej úrovni,
b)	vybavenie PZ pre potrebu príjmu 158 na krajskej úrovni,
c)	rekonštrukcia priestorov koordinačného strediska IZS v Prešove,
d)	dobudovanie systému podpory riadenia na KS IZS v Prešove (vrátane rádiokomunikačných prostriedkov, systému na lokalizáciu dopravných prostriedkov a záchranných skupín základných záchranných zložiek IZS, aktualizácie GIS systému a realizácia nevyhnutných technických úprav),
e)	dobudovanie systému podpory riadenia reakcie na udalosť pre potreby HZS, 
f)	vybudovanie pilotného pracoviska centrálneho monitorovacieho a riadiaceho strediska,
g)	dobudovanie školiaceho strediska IZS vo VTU KMCO Slovenská Ľupča.

ETAPA 2, Strednodobý horizont - R2, R3 (rok druhý a tretí v realizácii koncepcie):
a)	vybavenie HaZZ pre potrebu príjmu 150 na krajskej úrovni,
b)	vybavenie PZ pre potrebu príjmu 158 na krajskej úrovni,
c)	rekonštrukcia priestorov (resp. výstavba) ostatných koordinačných stredísk a školiaceho strediska IZS v Slovenskej Ľupči,
d)	vybudovanie centrálneho monitorovacieho a riadiaceho centra,
e)	dobudovanie systému podpory riadenia na KS IZS v SR pre všetky zložky IZS (HaZZ, PZ a ZZS) a iné subjekty dotknuté činnosťou IZS (vrátane rádiokomunikačných prostriedkov, systému na lokalizáciu dopravných prostriedkov a záchranných skupín základných záchranných zložiek IZS, aktualizácie GIS systému a nevyhnutných technických úprav).

ETAPA 3, Dlhodobý horizont - R4 (rok štvrtý v realizácii koncepcie):
a)	Systém podpory riadenia a spracúvania informácií IZS,
b)	Video konferenčné systémy,
c)	Integrácia IZS s eHealth,
d)	Optimalizácia architektúry 8xKS IZS z toho 3x "matka" s nadštandardným zabezpečením technológie, plnohodnotná zastupiteľnosť celého systému IZS,
e)	Plnohodnotné prepojenie na špecifické systémy pre krízový manažment,
f)	Integrácia a dobudovanie hromadného varovania a vyrozumenia (napr. Cellbroadcast).

II. Vzdelávanie v oblasti IZS
Hlavným cieľom navrhovanej stratégie vzdelávania IZS je, za účelom zvýšenia kvality služieb a činností  systému, vytvoriť na základe všeobecne akceptovaných odborných poznatkov komplexný systém vzdelávania a akreditované vzdelávacie programy pre vybrané cieľové skupiny zamestnancov a zvýšiť tak pripravenosť systému na rozširovanie škály a zvyšovanie kvality služieb poskytovaných človeku v tiesni.
Základným nástrojom úvodnej fázy realizácie novej koncepcie vzdelávania je Národný projekt vzdelávania a výcviku pre IZS. Nová koncepcia vzdelávania je postavená na princípe systematickej prípravy zložiek IZS na integrovanú reakciu na nežiaducu udalosť alebo mimoriadnu udalosť a efektívne riadenie a koordináciu činností počas jej riešenia.

„Národný program vzdelávania pre IZS vo väzbe na podporu človeka v tiesni a úlohy v oblasti bezpečnostného systému štátu“, projekt podporený Európskym sociálnym fondom, realizovaný MVSR

ETAPA 1 a 2, krátkodobý a strednodobý horizont – R1,R2,R3 (rok prvý, druhý a tretí v realizácii koncepcie):
a)	Školenie zamestnancov na nástroje a metodiky riadenia IZS pre všetky zložky IZS (HaZZ, PZ, ZZS, BZS a HZS), prípadne i pre iné subjekty dotknuté činnosťou IZS,
b)	Jazykové školenia pre vybraných zamestnancov,
c)	Školenia zamestnancov v oblasti projektového riadenia,
d)	Osobnostný a komunikačný rozvoj manažérov IZS na viacerých úrovniach riadenia pre všetky zložky IZS (HaZZ, PZ, ZZS, BZS a HZS), prípadne i pre iné subjekty dotknuté činnosťou IZS.

III.    Prevádzka koordinačných stredísk
ETAPA 1 a 2, krátkodobý a strednodobý horizont – R1,R2,R3 (rok prvý, druhý a tretí v realizácii koncepcie):
Na základe požiadaviek vyplývajúcich z pripravovaných technologických zmien telekomunikačného prostredia, požiadaviek na harmonizáciu a interoperabilitu informačných a komunikačných technológií, požiadaviek na ekonomicky efektívny systém, ako aj požiadaviek na skvalitnenie výkonu služby dôjde v HaZZ a PZ k integrácii operačných stredísk z okresnej na krajskú úroveň. V rámci tohto procesu bude súčasných 51 operačných stredísk okresných riaditeľstiev HaZZ a 44 operačných stredísk okresných riaditeľstiev PZ zredukovaných na osem krajských operačných stredísk. Vzhľadom  na to očakávame podstatné šetrenie prevádzkových finančných prostriedkov pri prevádzkovaní ôsmich koordinačných stredísk.

ETAPA 3, Dlhodobý horizont - R4 (rok štvrtý v realizácii koncepcie):

Novým prvkom v IZS je navrhované centrálne monitorovacie a riadiace stredisko, ktoré zriadi Ministerstvo vnútra SR, a bude slúžiť ako prvok pre monitorovanie funkčnosti komunikačnej a informačnej technológie IZS, monitorovanie činnosti operátorov na koordinačných a operačných strediskách, monitorovanie a zabezpečenie informačného toku o silách a prostriedkoch a udalostiach, vyhodnocovanie a spracovávanie informácií pre činnosť ústredných orgánov štátnej správy a poskytovanie súčinnosti krízovému štábu ministerstva a ústrednému krízovému štábu. V rámci tohto strediska budú pôsobiť zástupcovia prezídia HaZZ, prezídia PZ, Operačného strediska ZZS a sekcie integrovaného záchranného systému a krízového manažmentu Ministerstva vnútra Slovenskej republiky. 

IV. Systemizačné zmeny v zložkách IZS.
ETAPA 1 a 2, krátkodobý a strednodobý horizont – R1,R2,R3 (rok prvý, druhý a tretí v realizácii koncepcie):
V HaZZ dôjde prechodom na krajskú úroveň k úspore približne 66 funkčných miest operačných dôstojníkov, ktorí budú v rámci systemizácie funkčných miest presunutí do zmenovej zásahovej služby, a to aj vzhľadom na  nutnosť vytvorenia nových funkčných miest operátorov čísla tiesňového volania 150 na koordinačných strediskách IZS. Uvedeným opatrením sa zefektívni výkon operačného riadenia a zároveň posilní výkon záchranárskych činností na mieste udalosti. 
Predbežne PZ nepredpokladá úsporu v rámci funkčných miest operačných dôstojníkov, keďže predpokladajú presun všetkých terajších operačných dôstojníkov z okresnej úrovne na úroveň krajskú. Systemizácia v tomto smere sa ZZS nedotkne, keďže už v tejto dobe Operačné stredisko ZZS prevádzkuje svoje operačné strediská iba na krajskej a  úrovni. 

	Záver
Navrhovaná koncepcia predkladá riešenie súčasného stavu IZS, ktorý je nevyhovujúci pre záchranné zložky IZS a negatívne ovplyvňuje fungovanie mechanizmu poskytovania bezodkladnej pomoci človeku v tiesni. Koncepcia zdôrazňuje potrebu zmeny systému väzieb a pravidiel spolupráce predovšetkým v:
a)	príprave záchranných zložiek a orgánov štátnej správy a samosprávy, právnických a fyzických osôb na riešenie nežiaducej udalosti alebo mimoriadnej udalosti,
b)	príjme tiesňového volania, jeho vyhodnotení a bezodkladnej distribúcii informácií  záchranným zložkám pôsobiacim v IZS,
c)	integrovanej reakcii na riešenie nežiaducej udalosti vrátane koordinácie záchranných zložiek pri integrovanej reakcii na všetkých úrovniach riadenia – taktickej, operačnej a strategickej.

Základným predpokladom pre efektívne fungovanie IZS je správne nastavenie toku informácií, ktoré je podmienené vytvorením jednotného informačno-komunikačného prostredia. V súvislosti s tokom informácií je definované osobitné postavenie koordinačného strediska IZS ako informačného uzla, ktorý zabezpečuje prenos informácií medzi veliteľom zásahu a operačným strediskom, medzi operačnými strediskami navzájom a centrálnym monitorovacím a riadiacim strediskom – novo navrhnutým prvkom, ktorý okrem svojich úloh vyplývajúcich z funkcie spoločnej platformy ústredných operačných stredísk prezídia PZ zboru, prezídia HaZZ, sekcie IZS a krízového manažmentu Ministerstva vnútra SR a Operačného strediska ZZS, bude spracovávať analýzy a štatistické údaje.

Navrhované riešenie bude vyžadovať úpravu legislatívy. Bude potrebné vypracovať nový zákon o IZS a vykonať v súvislosti s navrhovanými zmenami v organizácii a štruktúre IZS zmenu v dotknutých všeobecne záväzných právnych predpisoch. Konkrétne postupy, zodpovednosť a termíny realizácie koncepcie budú uvedené v akčnom pláne, ktorého návrh je uvedený v prílohe č. 7.