Title: Návrh národnej stratégie pre širokopásmový prístup v SR
Author: VUS
Last saved by: dodok

Národná stratégia pre širokopásmový prístup v SR

1. Úvod
Širokopásmové siete a služby sú jedným z najefektívnejších nástrojov na podporu ekonomickej a spoločenskej konkurencieschopnosti Slovenska. Zvyšujú efektívnosť a účinnosť verejných i súkromných investícií. Ich využitie umožňuje zvýšiť inteligenciu sietí, šetriť energiu, asistovať starším ľuďom a zlepšovať bezpečnosť.
Širokopásmové siete nadobudli pre sociálny a ekonomický rozvoj spoločnosti rovnakú dôležitosť ako cesty, železnice, riečna a kanalizačná sústava, distribučné siete na dodávku plynu, vody a elektrickej energie. Prístup k širokopásmovej infraštruktúre poskytuje základ na vývoj a poskytovanie inovatívnych komunikačných služieb a aplikácií s vysokou ekonomickou efektívnosťou, ako sú elektronická verejná správa, elektronické vzdelávanie, elektronické zdravotníctvo, elektronické obchodovanie, inteligentné dopravné systémy, telemetria, ale aj elektronická pošta, elektronické bankovníctvo a mnohé ďalšie známe i zatiaľ neznáme aplikácie. Širokopásmové komunikácie urýchľujú prenos poznatkov tým, že otvárajú širší a bohatší priestor na nové obsahovo bohaté audiovizuálne služby a informačné služby s vysokou pridanou hodnotou.
Národná stratégia pre širokopásmový prístup v Slovenskej republike (ďalej len „stratégia“) nadväzuje na Národnú politiku pre elektronické komunikácie na roky 2009 - 2013, schválenú uznesením vlády SR č. 360/2009 z 13. 5. 2009,  Stratégiu informatizácie spoločnosti  na roky 2009 – 2013, schválenú uznesením vlády SR č. 742/2009 z 21. 10. 2009 a na úlohy vyplývajúce z členstva Slovenskej republiky v Európskej únii, z medzinárodných zmlúv a z členstva v medzinárodných organizáciách, ako aj na ďalšie úlohy súvisiace s rozvojom medzinárodnej spolupráce. 

http://www.rokovania.sk/appl/material.nsf/0/2712A53C70C2DCEBC12575AC0023D7D6?OpenDocument

http://www.rokovania.sk/appl/material.nsf/0/3C3AC4D96959489FC125764F004752ED?OpenDocument

Priority a ciele stratégie zohľadňujú zámery „Stratégie na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu EURÓPA 2020“ , najmä v oblasti iniciatívy „Digitálna agenda pre Európu“.

http://ec.europa.eu/eu2020/index_en.htm

http://ec.europa.eu/information_society/digital-agenda/index_en.htm

Stratégia stanovuje priority a ciele rozvoja širokopásmových sietí a služieb s dôrazom na zabezpečenie spoľahlivej a bezpečnej infraštruktúry dostupnej pre všetkých občanov, verejnú správu, podnikateľský sektor i tretí sektor, na poskytovanie vyspelých elektronických služieb a aplikácií, najmä elektronická verejná správa (e-government), elektronické vzdelávanie (e-learning), elektronické zdravotníctvo (e-health), elektronické podnikanie (e-business), elektronické obchodovanie (e-commerce). 

2.	Východiská
Širokopásmová stratégia schválená vládou SR v apríli 2005 definovala všeobecne širokopásmový prístup ako druh prístupu k poskytovaným zdrojom a službám, ktorý koncových užívateľov podstatným spôsobom neobmedzuje v druhu, obsahu, rozsahu a kvalite požadovanej služby, t. j. ktorý nie je tzv. „úzkym hrdlom“ v celom reťazci medzi koncovým užívateľom a poskytovateľmi služieb a najrôznejšími sieťovými zdrojmi, a je dostupný nepretržite. Táto definícia stále zostáva v platnosti.
Rovnako stále platí, že základnými parametrami širokopásmového prístupu sú nominálna prenosová rýchlosť a skutočne dosahovaná (efektívna) prenosová rýchlosť pripojenia koncových používateľov. Je dôležité, aby sa v praktickej prevádzke, ktorá využíva reálne prenosové kapacity chrbticových prepojení uzlov, posudzovala predovšetkým efektívna prenosová rýchlosť.   
Zatiaľ čo širokopásmová stratégia z roku 2005 bola zameraná najmä na celoplošné pokrytie širokopásmovým prístupom prvej generácie, ktorý bol charakterizovaný dosiahnuteľnou hranicou prenosovej rýchlosti 256 kbit/s asymetricky pre potreby individuálneho pripojenia domácností a 2 Mbit/s symetricky v rámci agregácie dopytu pre potreby pripojenia komerčného sektora a verejnú správu, táto širokopásmová stratégia kladie dôraz na rozvoj prístupových sietí novej generácie.

V niektorých dokumentoch sú prístupové siete novej generácie označované pojmom vysokorýchlostné širokopásmové prístupové siete (high-speed broadband access networks).

Prístupové siete novej generácie sú prístupové siete tvorené úplne alebo čiastočne optickými prvkami, ktoré sú schopné poskytovať služby širokopásmového prístupu s lepšími vlastnosťami, ako sú vyššia priepustnosť, prakticky neobmedzená kapacita, vysoká spoľahlivosť a kvalita prenosu, v porovnaní so službami poskytovanými prostredníctvom existujúcich sietí so symetrickými metalickými vedeniami.
Prístupové siete novej generácie budú mať v podstate rýchlosť a kapacitu potrebnú na to, aby mohli zabezpečovať prenos obsahu s vysokou rozlišovacou schopnosťou, podporovať aplikácie náročné na šírku pásma, a aby mohli koncovým užívateľom zabezpečiť cenovo dostupné symetrické širokopásmové pripojenie, ktoré je v súčasnosti obvykle dostupné len pre veľké podniky.
V praxi je najdôležitejšie zabezpečiť, aby platforma prístupovej siete umožňovala jednoduché zvyšovanie kapacity na naplnenie požiadaviek na šírku pásma nových aplikácií a aby šírka pásma nebola prekážkou realizácie inovatívnych služieb.
Kľúčovým problémom prechodu k prístupovým sieťam novej generácie sú vysoké investičné náklady, najmä  náklady na zemné práce, ktoré sa odhadujú na 50 až 80 % celkových nákladov budovania optických prístupových sietí. Medzinárodné analýzy z viacerých krajín potvrdzujú, že celoplošné pokrytie prístupovými sieťami novej generácie nad úrovňou rentabilnosti môže byť dosiahnuté iba s pomocou financovania z verejných zdrojov^, . Investície do budovania prístupových sietí novej generácie sa očakávajú predovšetkým od podnikov pôsobiacich na trhu elektronických komunikácií. V oblastiach, ktoré sú odľahlé, riedko osídlené alebo hospodársky nerozvinuté, a preto neatraktívne pre súkromný sektor z dôvodov dlhodobej návratnosti a vysokého rizika investícií, bude potrebné poskytnúť finančné prostriedky na rozvoj širokopásmových prístupových sietí z verejných zdrojov. 

http://www.wik.org/content_e/ecta/ECTA%20NGA_masterfile_2008_09_15_V1.pdf

http://www.wik.org/content/ecta_study_addendum_2009.pdf

3.	Súčasný stav a medzinárodné porovnanie
3.1	Technológie a poskytovatelia
V Slovenskej republike sú, alebo v blízkom čase budú, dostupné všetky vyspelé technológie širokopásmového prístupu:
–	digitálne účastnícke prípojky xDSL (ADSL, ADSL2+, SDSL, VDSL) – širokopásmový prístup cez telefónny kábel;
–	siete káblovej televízie (CATV) – širokopásmový prístup cez rozvody káblovej televízie s využitím káblového modemu;
–	optické káblové siete (FTTH/FTTB) – širokopásmový prístup cez optické vedenia v prístupovej sieti;
–	pevný rádiový prístup B-FWA, WLAN – širokopásmový prístup prostredníctvom rádiového prenosového systému (MVDS, WiMAX, WiFi);
–	mobilné siete tretej generácie a vyšších (Flash-OFDM, 3G/HSxPA, výhľadovo aj LTE) – širokopásmový prístup prostredníctvom mobilnej siete;
–	družicový prístup – širokopásmový prístup prostredníctvom družice.
Širokopásmový prístup je v súčasnosti poskytovaný predovšetkým prostredníctvom metalických vedení v prístupovej sieti. Prevádzkovateľom tejto infraštruktúry je tradičný telekomunikačný prevádzkovateľ, ktorý na nej poskytuje širokopásmový prístup pre koncových užívateľov prostredníctvom technológií ADSL a ADSL2+. Zároveň poskytuje veľkoobchodný prístup na relevantných veľkoobchodných trhoch č. 4 „Služba veľkoobchodného (fyzického) prístupu poskytovaného prostredníctvom infraštruktúry (vrátane spoločného uvoľneného prístupu alebo úplného uvoľneného prístupu) na pevnom mieste“ a č. 5 „Veľkoobchodný širokopásmový prístup umožňujúci prenos signálu rýchlosťou vyššou ako 256 kbit/s“ . Na základe analýzy uvedených relevantných trhov bol tradičný prevádzkovateľ určený na oboch relevantných trhoch ako podnik s významným vplyvom na trhu a Telekomunikačný úrad SR mu uložil, okrem iných povinností, povinnosť zverejniť „referenčnú ponuku uvoľneného prístupu k účastníckemu vedeniu“ a „referenčnú ponuku na veľkoobchodný širokopásmový prístup“. Tradičný prevádzkovateľ zverejnil obe referenčné ponuky začiatkom roku 2009. 

http://www.teleoff.gov.sk/index.php?ID=32

V polovici roku 2010 bol širokopásmový prístup ADSL, resp. ADSL2+ dostupný v 43 % obcí SR z celkového počtu 2924 obcí vrátane mestských častí. Na začiatku júla 2010 bolo na Slovensku 380 829 širokopásmových prípojok xDSL, z toho bolo 270 919 bytových.

Údaje sú uvedené z databázy dostupnosti širokopásmového prístupu k internetu v SR: http://www.vus.sk/broadband/databaza/broadband.php. Pokrytie obce znamená úplné, resp. čiastočné pokrytie príslušnou technológiou širokopásmového prístupu.

Štatistické údaje uvedené v celej stratégii spĺňajú požiadavku prenosovej rýchlosti 256 kbit/s asymetricky pre potreby individuálneho pripojenia domácností a sú vypočítané podľa metodiky ITU a OECD; http://www.telecom.gov.sk/files/statistika_vud/pristup_tel.htm.

Využitie metalických vedení technológiou xDSL má obmedzenia z hľadiska prenosových rýchlostí, dĺžky účastníckej prípojky i životnosti metalických káblov, preto sa počíta s postupným nahradzovaním metalických vedení optickými vláknami.
Optické vedenia v prístupovej sieti sú z hľadiska známych technológií cieľovým riešením, pretože poskytujú šírku pásma schopnú podporovať v súčasnosti všetky známe služby. O rozvoj optických prístupových sietí sa postarali dvaja najvýznamnejší prevádzkovatelia sietí. Intenzívnejší nástup budovania optických sietí na Slovensku začal v priebehu roku 2008. V polovici roku 2010 bol optický prístup do domácnosti (FTTH) alebo optický prístup do budovy (FTTB) dostupný v približne 2,9 % z celkového počtu obcí SR. Pokryté boli najmä časti miest s vyššou koncentráciou obyvateľov, prevažne mestské sídliská. Optický širokopásmový prístup (väčšinou FTTB) začali ponúkať aj niekoľkí lokálni poskytovatelia prístupu na internet. Na začiatku júla 2010 využívalo optické širokopásmové pripojenie 183 945 účastníkov, z toho bolo 165 910 bytových. Vďaka širokej palete poskytovaných služieb záujem o takéto pripojenie narastá. 
Rýchlosť budovania optického širokopásmového prístupu telekomunikačnými prevádzkovateľmi bude významne závisieť od úrovne dopytu a kúpyschopnosti potenciálnych zákazníkov. Podľa vyjadrení významných poskytovateľov služieb možno očakávať rozširovanie ponuky optického pripojenia v miestach s vyššou koncentráciou obyvateľov a priemyslu, kde možno počítať s primeranou návratnosťou investícií. 
Koaxiálne káble v prístupových sieťach využívajú poskytovatelia služieb káblovej televízie. V polovici roku 2010 bolo širokopásmové pripojenie cez káblový modem dostupné v približne 2,6 % z celkového počtu obcí SR. Širokopásmové pripojenie cez siete káblovej televízie je dostupné najmä vo väčších mestách. Na slovenskom vidieku sa tento spôsob pripojenia takmer nevyskytuje. Širokopásmové pripojenie prostredníctvom káblových modemov však využívalo začiatkom júla 2010 iba 84 858 účastníkov v SR, z toho 77 231 bytových. 
V budúcnosti plánujú najvýznamnejší poskytovatelia káblového širokopásmového pripojenia rozširovanie ponuky vo väčších mestách, najmä perspektívnou technológiou DOCSIS 3.0, ale vzhľadom na vysoké investičné náklady na budovanie káblových sietí  rozširovanie ponuky do vidieckych riedko osídlených oblastí nemožno očakávať. 
Pevný rádiový širokopásmový prístup pre domácnosti je poskytovaný v pásmach vyžadujúcich individuálne povolenie technológiou WiMax (predovšetkým v pásmach 3,5 GHz a 10 GHz) a v niekoľkých lokalitách technológiou MVDS (v pásme 12 GHz). V pásmach nevyžadujúcich individuálne povolenie je poskytovaný technológiou WiFi (frekvenčné pásma 2,4 GHz a 5 GHz).
Pevný rádiový širokopásmový prístup v pásme 3,5 GHz ponúkajú na celom území Slovenskej republiky traja prevádzkovatelia, v pásme 10 GHz 21 prevádzkovateľov v 57 okresoch Slovenskej republiky a lokálne v pásme 12 GHz jeden prevádzkovateľ. V polovici roku 2010 bol dostupný pevný rádiový širokopásmový prístup približne v 40 % obcí SR.
Širokopásmový prístup v pásmach 2,4 GHz a 5 GHz ponúka veľké množstvo, rádovo až stovky, prevažne malých lokálnych poskytovateľov prístupu k internetu. Kvalita tohto pripojenia je v reálnej prevádzke veľmi rozdielna, pretože ide o pásma, v ktorých nie je potrebné individuálne povolenie na používanie frekvencií. V polovici roku 2010 bolo viac ako 71 % obcí, v ktorých bol dostupný tento spôsob širokopásmového pripojenia. 
Na začiatku júla 2010 využívalo pevný rádiový širokopásmový prístup prostredníctvom technológií WiMax, MVDS a WiFi 164 620 účastníkov v SR, z toho 136 186 bytových. 
Mobilný širokopásmový prístup ponúkajú zatiaľ dvaja z troch mobilných prevádzkovateľov pôsobiacich na Slovensku prostredníctvom vyspelých technológií 3,5 generácie HSDPA, resp. 3,75 generácie HSUPA a technológie Flash OFDM v pásme 450 MHz.
V polovici roku 2010 bolo technológiou Flash OFDM v pásme 450 MHz pokrytých približne 55 % obcí SR, v ktorých žije 83 % obyvateľov SR. Výraznejšie rozširovanie pokrytia územia touto technológiou však poskytovateľ tohto spôsobu pripojenia neplánuje.
Nasadenie technológií HSDPA a HSUPA umožnilo zrýchliť prístup na internet teoreticky až na 14,4 Mbit/s smerom ku koncovému užívateľovi a 1,46 Mbit/s smerom od koncového užívateľa. V polovici roku 2010 bol mobilný širokopásmový prístup HSDPA, resp. HSUPA dostupný takmer v 19 % obcí SR, v ktorých žije 69 % obyvateľov SR. Väčšinou sú to mestá a obce v blízkosti väčších miest a hlavných dopravných ťahov.
Mobilný širokopásmový prístup na začiatku júla 2010 používalo na Slovensku až 1 315 993 účastníkov. Väčšina týchto pripojení sú mobilné telefóny s možnosťou pripojenia 3G. Približne jedna pätina z nich sú mobilné širokopásmové pripojenia prostredníctvom dedikovaných dátových zariadení (modemy, karty, kľúče USB).

Započítané sú pripojenia prostredníctvom technológií EDGE, 3G/FDD, 3G/HSxPA a Flash OFDM.

V budúcnosti sa očakáva ďalší rozvoj technológie HSxPA, a to jednak z hľadiska pokrytia územia i zvyšovania prenosových rýchlostí. Všetci traja prevádzkovatelia mobilných sietí prejavujú záujem o využitie mobilných technológií LTE (Long Term Evolution) a zdokonalenej LTE (Advanced LTE).  
Technológia LTE je štandardizovaná vo frekvenčných pásmach 800 MHz, 900 MHz, 1 800 MHz, 2 100 MHz a 2 600 MHz. Pre technológiu LTE sa ako veľmi perspektívna javí možnosť využitia tzv. „digitálnej dividendy“, ktorá vzniká pri prechode z analógového na digitálne pozemské televízne vysielanie vo frekvenčnom pásme 800 MHz. Z hľadiska optimalizácie nákladov na pokrytie územia je najlepšie začať budovať LTE vo frekvenčnom pásme 800 MHz. Z hľadiska dostupnosti frekvencií, ako aj z pohľadu hodnotenia vývoja v susedných krajinách, bude technológia LTE využitá vo frekvenčnom pásme 2 600 MHz, ktoré je vhodné najmä pre husto zastavané miesta osídlenia.
Na Slovensku je dostupné aj širokopásmové pripojenie prostredníctvom prenajatých okruhov a družicový širokopásmový prístup, ale takéto druhy pripojenia sa využívajú iba v špeciálnych prípadoch, ktoré majú svoje opodstatnenie a ich počet je štatisticky nevýznamný.
3.2	Využívanie širokopásmového prístupu
Na začiatku roku 2010 bola penetrácia pevného širokopásmového pripojenia v SR na úrovni 14,8 %, pričom priemerná penetrácia v krajinách EU27 sa pohybovala 24,8 %. Pre SR to znamenalo 24. miesto spomedzi 27 krajín EÚ. Najvyššia penetrácia pevného širokopásmového pripojenia obyvateľov bola v Dánsku na úrovni 37,8 %.

http://ec.europa.eu/information_society/policy/ecomm/doc/implementation_enforcement/annualreports/15threport/comm_en.pdf

Penetrácia mobilného širokopásmového pripojenia prostredníctvom dedikovaných dátových zariadení (modemy, karty, kľúče USB) k 1. januáru 2010 bola na Slovensku na úrovni 5,1 %, pričom priemer 25 členských krajín EÚ bol na úrovni 5,2 %. Pre SR to znamenalo 9. miesto, jednu desatinu percenta pod európskym priemerom. Najvyššia penetrácia mobilného širokopásmového pripojenia obyvateľov bola na úrovni 17 % vo Fínsku.

Bulharsko a Maďarsko údaje neposkytli.

Využívanie širokopásmového prístupu a súvisiacich širokopásmových služieb a aplikácií v domácnostiach má narastajúci trend. Podľa výsledkov štatistického prieskumu o využívaní informačných a komunikačných technológií v domácnostiach a u jednotlivcov, ktorý vykonal Štatistický úrad SR v prvom štvrťroku 2010 na vzorke 4 500 domácností vo veku od 16 do 74 rokov rovnomerne rozloženej do všetkých krajov SR, malo 72,2 % domácností osobný počítač a 67,5 % domácností má prístup na internet (vrátane prístupu cez mobilný telefón), z toho 73,1 % domácností malo širokopásmový prístup na internet.

http://portal.statistics.sk/showdoc.do?docid=28918

Podľa štatistiky Eurostat z prvého štvrťroku 2009 bola penetrácia širokopásmového pripojenia domácností v SR 42 %. Slovensko zaznamenalo 7 % zlepšenie oproti výsledkom rovnakého prieskumu uskutočneného v prvom štvrťroku 2008. Priemer EU27 sa rovnako zvýšil o 7 % zo 49 % v prvom štvrťroku 2008 na 56 % domácností v prvom štvrťroku 2009.

http://epp.eurostat.ec.europa.eu/cache/ITY_OFFPUB/KS-QA-09-046/EN/KS-QA-09-046-EN.PDF

Podľa štatistiky Eurostat o pripojení podnikov na internet z prvého štvrťroku 2009 využívalo pripojenie na internet začiatkom roku 2009 až 98 % podnikov na Slovensku, pričom širokopásmové pripojenie malo 78 % podnikov. Bolo to tesne pod priemerom krajín EU27, ktorý bol na úrovni 82 %.

http://epp.eurostat.ec.europa.eu/cache/ITY_OFFPUB/KS-QA-10-001/EN/KS-QA-10-001-EN.PDF

Slovenská republika podľa uvedených štatistických údajov je tesne pod priemerom EU27 v mobilnom širokopásmovom pripojení, ale výrazne zaostáva za priemerom v pevnom širokopásmovom pripojení. Širokopásmové pripojenie podnikov iba tesne zaostáva za priemerom EU27. Širokopásmové pripojenie domácnosti zaostáva mierne. 
4.  Hlavné priority rozvoja širokopásmového prístupu na Slovensku
Národná politika pre elektronické komunikácie stanovila v oblasti širokopásmového prístupu štyri hlavné priority:
–	rozvoj súťaže v prístupových sieťach s dôrazom na motiváciu investícií do výstavby prístupových sietí novej generácie;
–	efektívne využívanie frekvenčného spektra, zvlášť spektra uvoľneného pri prechode z analógového pozemského televízneho vysielania na digitálne (digitálna dividenda);
–	podpora budovania širokopásmových sietí s otvoreným prístupom z verejných zdrojov, s využitím štrukturálnych fondov EÚ, v ekonomicky znevýhodnených regiónoch na odstránenie rizika vzniku regionálnych rozdielov v dostupnosti širokopásmového prístupu (digitálna priepasť);
–	stimulácia dopytu po širokopásmových službách vytváraním a poskytovaním obsahových služieb najmä v oblasti elektronickej verejnej správy (e-government), elektronického zdravotníctva (e‑health) a elektronického vzdelávania (e-learning).
4.1	Rozvoj súťaže v prístupových sieťach
Dynamický a výkonný trh prispieva k rastu ekonomiky, inovácii, technickému vývoju a zvýšenému prístupu k službám. Najdôležitejším spôsobom dosiahnutia výkonného trhu je vytvorenie zdravej hospodárskej súťaže medzi hráčmi na trhu. Dá sa to dosiahnuť uplatňovaním vhodnej regulácie, ktorá vytvára stabilné a transparentné podmienky pre investorov a podniky pôsobiace na trhoch elektronických komunikácií. Väčšia konkurencia má potenciál priniesť nižšie ceny a lepšie služby. Pre podnikateľov prijatie pravidiel revidovaného regulačného rámca EÚ do právneho poriadku SR bude znamenať viac určitosti v regulácii, ktorej cieľom je stimulácia súkromných investícií.
Základné princípy regulačného rámca zahŕňajú vytváranie podmienok na efektívnu hospodársku súťaž pri poskytovaní elektronických komunikačných sietí a služieb založenú na princípe technologickej neutrality, ako aj na podporu efektívnych investícií do infraštruktúry. Ak je to z praktického a ekonomického hľadiska možné, regulácia má predovšetkým podporovať súťaž založenú na infraštruktúre a v prípade prístupových sietí je cieľom regulácie podpora súťaže na úrovni služieb.
S nástupom sietí novej generácie musí regulácia zvážiť, či rozvoj týchto nových sietí neprináša zásadnú zmenu ekonomických relácií v pevných prístupových sieťach, ktorá bude mať vplyv na dynamiku súťaže na relevantných trhoch vyžadujúcu prispôsobenie regulácie zmeneným podmienkam. Na rozdiel od metalickej prístupovej siete, ktorá vznikala v podmienkach štátneho monopolu, sú optické prístupové siete budované na Slovensku v konkurenčnom prostredí a približne v 80 % ich súčasného pokrytia sú už dnes duplikované, resp. aj triplikované. Bariéry pre vstup nových operátorov a potenciálnu stagnáciu súťaže založenej na infraštruktúre tak možno očakávať len v redšie osídlených tzv. bielych, prípadne šedých zónach. Avšak spoločné využívanie káblovodov, prípadne aj iných infraštruktúrnych prvkov, môže významne ovplyvniť plány na výstavbu nových prístupových sietí a znížiť bariéry pre vstup nových operátorov, resp. pre rozšírenie pokrytia jestvujúcich operátorov aj do týchto zón.
Legislatíva musí umožniť regulátorovi uložiť, ak všetky nápravné opatrenia uložené na základe analýzy relevantných trhov zlyhajú, po konzultáciách krajné opatrenie, akým je funkčné oddelenie vertikálne integrovaného podniku.
Reguláciou je potrebné zabezpečiť primeranú návratnosť investícií do infraštruktúry prístupových sietí pri zachovaní spravodlivej hospodárskej súťaže a ochrany práv spotrebiteľov. Regulačný rámec obsahujúci uvedené princípy bude nastavený úplnou transpozíciou revidovaného európskeho rámca pre elektronické komunikácie do slovenského legislatívneho prostredia. 
4.2	Efektívne využívanie frekvenčného spektra
Vývoj hospodárstva ukazuje nutnosť sprístupniť dostatočné rádiové spektrum na rozvoj vysokorýchlostnej bezdrôtovej infraštruktúry na poskytovanie širokopásmových služieb, s cieľom dosiahnuť celohospodársky rast produktivity a úspory nákladov. To je v súlade s cieľmi plánu na oživenie hospodárstva, ktorý Európska rada schválila v decembri 2008, v rámci ktorého si predsavzala dosiahnuť 100 % širokopásmového pokrytia v období rokov 2010 až 2013. Ako sa zdôraznilo v dokumente o zásadných otázkach Rady pre konkurencieschopnosť z marca 2009, tento cieľ možno dosiahnuť len pomocou využívania bezdrôtových technológií, napríklad vo vidieckych oblastiach, v ktorých sú pevné infraštruktúry nerentabilné. Včasné vypnutie analógového televízneho vysielania je preto mimoriadne dôležité, aby sa zabezpečilo, aby nové služby umožnené na základe rádiového spektra uvoľneného digitálnou dividendou mohli účinne prispievať k úsiliu o oživenie hospodárstva SR i EÚ.
Prvý krok smerom k využitiu digitálnej dividendy na Slovensku urobil Telekomunikačný úrad SR formou verejnej diskusie v marci 2009, ktorá sa týkala pásma UHF 790 – 862 MHz, ktoré je v Európe najviac diskutované. Vyhodnotenie výsledkov uvedenej verejnej diskusie zverejnil TÚ SR na svojej webovej stránke v máji 2009.

http://www.teleoff.gov.sk/index.php?ID=1501

Ďalším krokom bola verejná konzultácia k digitálnej dividende o budúcom využití predmetného frekvenčného spektra digitálnej dividendy, ktorú uskutočnilo Ministerstvo dopravy, pôšt a telekomunikácií SR v období apríl - máj 2010. 

http://www.telecom.gov.sk/index/index.php?ids=75132

Výsledky oboch týchto verejných diskusií potvrdzujú záujem subjektov poskytujúcich elektronické komunikačné služby v SR využiť frekvenčné pásmo 790 – 862 MHz podľa alternatívy, ktorá v budúcnosti umožňuje nasadenie nových perspektívnych technológií, ako aj koexistenciu viacerých služieb súčasne. V prípade koexistencie viacerých služieb sa bude dbať na zabezpečenie elektromagnetickej kompatibility používaných technológií.
V Slovenskej republike je v súčasnej dobe frekvenčné pásmo 790 – 862 MHz pridelené poskytovateľovi prvého terestriálneho multiplexu pre vysielanie v štandarde DVB-T. Individuálne povolenia, v ktorých boli tieto frekvencie pridelené, sú vydané s dobou platnosti do 31. 5. 2015. V nadväznosti na harmonizáciu technických podmienok podľa rozhodnutia 2010/267/EÚ a na odporúčanie EK z 28. októbra 2009 je potrebné zabezpečiť uvoľnenie tohto frekvenčného pásma do roku 2013. 

Uvoľnením frekvenčného pásma sa zaoberá Stratégia prechodu z analógového na digitálne pozemské televízne a rozhlasové vysielanie v SR

Súčasne bude potrebné zabezpečiť, aby od roku 2012 bol vo frekvenčnom spektre vyhradenom rozhodnutiami EK 2008/477/ES (2,5 - 2,69 GHz), 2008/411/ES (3,4 – 3,8 GHz) a 2009/766/ES (900 – 1 800 MHz) zabezpečený prístup k bezdrôtovým širokopásmovým službám.
S ohľadom na rozvoj trhov elektronických komunikácií v celej Európe je najväčší záujem využiť frekvenčné pásmo 790 – 862 MHz na mobilné širokopásmové siete. Zavedením mobilných širokopásmových sietí sa očakáva nielen významný ekonomický prínos, ale aj rozvoj kvalitatívne nových služieb.
Súčasne bude potrebné spracovať návrhy prerozdelenia uvoľnených frekvenčných pásiem v súlade so závermi verejných diskusií tak, aby ich bolo možné využívať pre širokopásmové aplikácie (LTE), ako aj pre aplikácie malého výkonu a bezdrôtové pripojenie hlavne na výrobu programov a špeciálne udalosti (PMSE). 
4.3	Podpora budovania širokopásmových sietí z verejných zdrojov
Širokopásmové pripojenie má strategický význam z dôvodu jeho schopnosti urýchliť prispenie informačných a komunikačných technológií k rastu a inováciám vo všetkých odvetviach hospodárstva, ako aj k sociálnej a regionálnej súdržnosti. Aby nikto nebol vylúčený z možnosti využívať výhody širokopásmového pripojenia, je potrebné v oblastiach, ktoré sú neatraktívne pre súkromný sektor z dôvodov dlhodobej návratnosti a vysokého rizika investícií, poskytovanie prostriedkov na vybudovanie širokopásmových prístupových sietí z verejných zdrojov. K tomu sú určené štrukturálne fondy EÚ, najmä „Operačný program Informatizácia spoločnosti“ (OPIS), ktorý má štyri prioritné osi. Z nich najmä prvá prioritná os „Elektronizácia verejnej správy a rozvoj elektronických služieb“ a tretia prioritná os „Zvýšenie prístupnosti k širokopásmovému internetu“ môžu významne napomôcť k zvýšeniu dopytu a ponuky širokopásmových služieb v znevýhodnených oblastiach. 
V rámci prioritnej osi 3 OPIS je vyčlenených 113 miliónov Eur na projekty budovania širokopásmovej infraštruktúry v oblastiach s chýbajúcou a nedostatočne vybudovanou širokopásmovou infraštruktúrou, tzv. biele a šedé miesta. V súčasnosti je pripravovaná revízia OPIS, v rámci ktorej je navrhnuté ako súčasť plnenia cieľov Stratégie EÚ 2020 zvýšenie alokácie na podporu širokopásmového prístupu na úroveň 160 mil. Eur. Financovanie projektov bude zabezpečené prostredníctvom nenávratného finančného príspevku 85 % z fondov EÚ a 10 % zo štátneho rozpočtu a  spolufinancovania 5 % z vlastných zdrojov oprávneného žiadateľa.
 V prípade poskytovania štátnej pomoci pri realizácii projektov je potrebné dodržať pravidlá určené v oznámení Európskej komisie „Usmernenia Spoločenstva pre uplatňovanie pravidiel štátnej pomoci v súvislosti s rýchlym zavádzaním širokopásmových sietí“ . Sú to najmä: technologická neutralita, nenarušenie hospodárskej súťaže a zabezpečenie otvoreného prístupu k vybudovanej infraštruktúre pre poskytovateľov služieb.

http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:C:2009:235:0007:0025:SK:PDF

Úlohou Ministerstva dopravy, výstavby a regionálneho rozvoja SR je poskytovať súčinnosť príslušnému riadiacemu orgánu pri zabezpečovaní implementácie „Operačného programu Informatizácia spoločnosti“ a „Programu rozvoja vidieka“, v rámci ktorého sú vyčlenené na podporu širokopásmového prístupu komplementárnym spôsobom k OPIS prostriedky vo výške 5 mil. Eur, s cieľom využitia synergie pri realizácii projektov dopravnej infraštruktúry a infraštruktúry životného prostredia.
Jednou z možností, ako by štát mohol podporiť budovanie širokopásmovej infraštruktúry je zaradenie poskytovania širokopásmového internetu do predmetu univerzálnej služby elektronických komunikácií. Tento nástroj je predmetom širokých a dlhodobých diskusií aj na úrovni EÚ. EÚ zároveň pravidelne vyhodnocuje rozsah univerzálnej služby. O rozšírení univerzálnej služby o širokopásmový prístup k internetu zatiaľ nebolo rozhodnuté. Rozšírenie predmetu univerzálnej služby by v podmienkach SR znamenalo okrem iného aj zmenu spôsobu financovania nákladov univerzálnej služby a vyčlenenie finančných prostriedkov zo štátneho rozpočtu na tento účel. 
Dôležitým nástrojom umožňujúcim identifikáciu oblastí s nedostatočnou ponukou širokopásmového prístupu na regionálnej i lokálnej úrovni a koordináciu verejných prác infraštruktúrnych projektov umožňujúcu znížiť náklady na budovanie sietí je mapovanie dostupnosti infraštruktúry širokopásmových sietí. Na to je potrebná súčinnosť verejného a súkromného sektora. Získané poznatky umožnia, aby pomoc z verejných zdrojov bola správne smerovaná do oblastí, kde trh zlyháva, na zamedzenie vzniku digitálnej priepasti a zvýšenie konkurencieschopnosti znevýhodnených regiónov. 
4.4	Stimulácia dopytu po širokopásmových službách a zvyšovanie digitálnej gramotnosti
Ciele tejto priority sú zhodné s viacerými zámermi strategických dokumentov prijatých v oblasti informatizácie spoločnosti. Vyplýva to z dôsledkov pokračujúcej konvergencie informačných a komunikačných technológií tak, ako to bolo uvedené dokumente „Národná politika pre elektronické komunikácie na roky 2009 - 2013“.
Na zvýšenie dopytu po širokopásmových službách je potrebné podporovať vytváranie a poskytovanie obsahových služieb v súlade s prioritami „Stratégie informatizácie spoločnosti na roky 2009 - 2013“ najmä v oblasti elektronickej verejnej správy (e-government), elektronického zdravotníctva (e-health) a elektronického vzdelávania (e-learning).

http://www.rokovania.sk/appl/material.nsf/0/B18E3E0D949E985EC125764F00487E46/$FILE/Zdroj.html

Rovnako dôležitá je podpora vzdelávania a zvyšovania digitálnej gramotnosti občanov v súlade s „Národnou stratégiou Slovenskej republiky pre digitálnu integráciu“, aby čo najširšie vrstvy obyvateľstva vrátene hendikepovaných a starších ľudí, boli schopné plne využívať výhody nových technológií a služieb. 

http://www.rokovania.sk/appl/material.nsf/0/9F2D96B37AEAAC15C125750E002B7D36/$FILE/Zdroj.html

5.	Hlavné ciele širokopásmovej stratégie
Ciele širokopásmovej stratégie úzko súvisia s „Digitálnou agendou pre Európu“ schválenou Európskou komisiou 19. mája 2010, ktorej jednou z hlavných priorít je zabezpečenie vysokorýchlostného prístupu k internetu pre všetkých. 
Strednodobými cieľmi širokopásmovej stratégie sú:
•	Uvoľnenie frekvenčného pásma 790 – 862 MHz na rozvoj širokopásmových služieb do roku 2013. 
•	Zabezpečenie dostupnosti širokopásmového pripojenia pre všetkých s prenosovou rýchlosťou minimálne 1 Mbit/s do konca roku 2013.
Dlhodobým cieľom širokopásmovej stratégie je umožniť prístup k vysokorýchlostnému internetovému pripojeniu (30 Mbit/s a viac) pre všetkých do konca roku 2020. 
Monitorovanie uvedených cieľov bude zabezpečené:
•	Zverejňovaním informácií prostredníctvom internetového portálu (databáza dostupnosti širokopásmového pripojenia, databáza poskytovateľov širokopásmového prístupu).
•	Každoročným zverejňovaním monitorovacej správy o dosiahnutých výsledkoch a účinnosti prijatých opatrení širokopásmovej stratégie.
Vysoké náklady na budovanie infraštruktúry pre vysokorýchlostný prístup k internetu v kombinácii s nízkym dopytom mnohokrát odrádzajú poskytovateľov sietí a služieb investovať do infraštruktúry. Nevyhnutnou podmienkou naplnenia stanovených cieľov je najmä zabezpečiť priaznivé regulačné prostredie, podporiť budovanie širokopásmových sietí z verejných zdrojov (OPIS) a poskytovať nové obsahové služby v oblasti elektronickej verejnej správy.   
Zároveň je potrebné, aby všetky zainteresované strany podporovali rozvoj prístupových sietí novej generácie, ktoré  budú mať rýchlosť a kapacitu potrebnú na to, aby mohli zabezpečovať prenos obsahu s vysokou rozlišovacou schopnosťou a podporovať aplikácie náročné na šírku pásma.