Dôvodová správa

A.	Všeobecná časť

Návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 566/2001 Z. z. o cenných papieroch a investičných službách a o zmene a doplnení niektorých zákonov (zákon o cenných papieroch) v znení neskorších predpisov a ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákony (ďalej len „návrh zákona“) vypracovalo Ministerstvo financií Slovenskej republiky v spolupráci s Národnou bankou Slovenska a  v súlade s Plánom legislatívnych úloh vlády Slovenskej republiky na IV. štvrťrok 2010. 
 
Cieľom navrhovaného zákona je implementovať smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2009/44/ES zo dňa 6. mája 2009, ktorou sa mení a dopĺňa smernica 98/26/ES o konečnom zúčtovaní v platobných systémoch a zúčtovacích systémoch cenných papierov a smernica 2002/47/ES o dohodách o finančných zárukách, pokiaľ ide o prepojené systémy a úverové pohľadávky (Ú. v. EÚ L 146, 10.6.2009).
 
Už smernicou Európskeho parlamentu a Rady 98/26/ES zo dňa 19. mája 1998 o konečnom zúčtovaní v platobných systémoch a zúčtovacích systémoch cenných papierov (Mimoriadne vydanie Ú. v. EÚ, kap. 06/ zv. 03) sa zaviedol režim, podľa ktorého sa konečné vyrovnanie príkazov, ako aj vymáhateľnosť vecnej záruky, zabezpečuje v platobných systémoch a v systémoch zúčtovania a vyrovnania obchodov s finančnými nástrojmi pre účastníkov týchto systémov.

Z dôvodu zvyšujúceho sa počtu prepojení medzi jednotlivými systémami, ktoré donedávna fungovali výhradne na vnútroštátnom a nezávislom základe, bolo potrebné objasniť koncepciu prepojeného (interoperabilného) systému a vymedziť práva a zodpovednosti prevádzkovateľov. Návrh zákona zavádza definíciu prepojeného systému a ustanovuje pravidlá prepojeného systému, s dôrazom na potrebu koordinácie pravidiel okamihu prijatia príkazu jednotlivými systémami tvoriacimi prepojený systém v súvislosti s neodvolateľnosťou a nezrušiteľnosťou príkazu. Uvedené je dôležité z hľadiska ochrany práv účastníkov jednotlivých systémov pri vykonávaní príkazov. Návrh zákona tiež vymedzuje pravidlá vykonávania príkazov medzi jednotlivými systémami, podmienky na prijatie, spracovanie a vykonanie príkazov. Súčasťou prepojeného systému môžu byť platobné systémy i systémy zúčtovania a vyrovnania obchodov s finančnými nástrojmi.

Prepojenie systémov sa vykonáva na základe zmluvného vzťahu medzi prevádzkovateľmi systémov, ktoré sú súčasťou prepojeného systému.

Prevádzkovateľovi platobného systému sa ukladá nová povinnosť oznamovať Národnej banke Slovenska vzájomné prepojenie tohto systému s iným systémom. 

Návrh zákona sa zaoberá i ochranou platobných systémov a systémov vyrovnania pred rizikami, ktoré pre ne vyplývajú z prípadnej insolventnosti ktoréhokoľvek účastníka systému, a to aj vtedy, ak sú tieto systémy súčasťou prepojeného systému.

	Návrh zákona nemá vplyvy na rozpočet verejnej správy, na podnikateľské prostredie, na zamestnanosť, nemá sociálne vplyvy ani vplyvy na životné prostredie. Návrh zákona má pozitívny vplyv na informatizáciu spoločnosti.
	
	Návrh zákona je v súlade s Ústavou Slovenskej republiky, zákonmi a ostatnými všeobecne záväznými právnymi predpismi ako aj s medzinárodnými zmluvami, ktorými je Slovenská republika viazaná, ako aj právom Európskej únie. 

B. Osobitná časť

K čl. I 

Navrhovaným článkom sa novelizuje zákon č. 566/2001 Z. z. o cenných papieroch a investičných službách a o zmene a doplnení niektorých zákonov (zákon o cenných papieroch) v znení neskorších predpisov a to transponovaním novely smernice Európskeho parlamentu a Rady 98/26/ES zo dňa 19. mája 1998 o konečnom zúčtovaní v platobných systémoch a zúčtovacích systémoch cenných papierov (Mimoriadne vydanie Ú. v. EÚ, kap. 06/ zv. 03) (ďalej len „SFD“). V navrhovanom článku je zohľadnená aj novela zákona č.  483/2001 Z. z. o bankách, ktorá nadobudne účinnosť na prelome rokov 2010 a 2011.

K bodu 1
Vstupom Slovenskej republiky do eurozóny Národná banka Slovenska stratila možnosť emitovať cenné papiere vo svojom mene. V mene Eurosystému môže cenné papiere emitovať iba Európska centrálna banka a emisia môže byť vykonaná v súčinnosti s Národnou bankou Slovenska.

K bodu 2
S cieľom podporiť kolektívne investovanie formou sa zavádza možnosť  použitia inštitútu  samostatnej evidencie podielových listov vedenej správcovskou spoločnosťou aj na evidenciu podielových listov uzavretých podielových fondov. Súčasne sa vypúšťa už neaktuálny vnútorný odkaz.

K bodom 3 a 4
Ide o legislatívno-technické úpravy vyvolané, resp. nadväzujúce na zmenu v § 10 ods. 4.

K bodu 5
Ide o legislatívnu úpravu, potreba skoršieho zavedenia legislatívnej skratky.

K bodu 6
Na základe poznatkov z praxe sa navrhuje legislatívne spresnenie ustanovenia § 53 odseku   1 zákona o cenných papieroch a investičných službách tak, aby bolo nepochybné, že zmluvy o zabezpečovacích prevodoch cenných papierov sa spravujú aj ustanoveniami zákona o cenných papieroch a investičných službách, ktorý v § 53 reguluje zabezpečovacie prevody cenných papierov vrátane esenciálnych náležitostí zmluvy o zabezpečovacích prevodoch cenných papierov.

K bodu 7
V súlade s čl. 2(a), prvá zarážka SFD smernice, ustanovenie tohto paragrafu vymedzuje systém vyrovnania tak, že okrem samotného prevádzkovateľa tohto systému, ktorým je centrálny depozitár, má takýto systém vyrovnania ďalších aspoň troch účastníkov. 

K bodu 8
Ide o legislatívnu úpravu, potreba použitia zavedenej legislatívnej skratky.

K bodu 9
Ustanovenie zosúlaďuje povinnosť obchodníka s cennými papiermi a centrálneho depozitára pri kontrole totožnosti klientov, uschovávaní údajov a kópií dokladov o preukazovaní totožnosti a právo žiadať o osobné údaje klienta, vyhotovovať si kópiu dokladov za účelom následnej kontroly ich identifikácie. Návrh súčasne korešponduje s ustanoveniami Zákona o ochrane pred legalizáciou príjmov z trestnej činnosti a o ochrane pred financovaním terorizmu, v zmysle ktorého je centrálny depozitár povinnou osobou. 

K bodu 10
V súlade s čl. 2(a), druhá zarážka SFD smernice sa spresňuje definícia „systému vyrovnania“, podľa ktorej je systémom formálne usporiadanie riadiace sa právom členského štátu zvoleným účastníkmi, pričom títo si môžu vybrať iba právo členského štátu, v ktorom má aspoň jeden z nich svoje sídlo.

V súlade s čl. 10(1), 2. pododsek SFD smernice sa ustanovuje nová povinnosť pre centrálny depozitár, ktorý je prevádzkovateľom systému vyrovnania, oznamovať Národnej banke Slovenska (ak sa prevádzkovanie systému vyrovnania riadi právnym poriadkom Slovenskej republiky), alebo príslušnému orgánu členského štátu, ktorého právom sa tento systém vyrovnania spravuje, zoznam účastníkov tohto systému ako aj akúkoľvek zmenu, ktorá sa ich týka. Zároveň je povinný oznamovať Národnej banke Slovenska vzájomné prepojenie s iným systémom vyrovnania alebo platobným systémom.

V súlade s čl. 2(o) SFD smernice sa vymedzuje pojem „prepojený systém“ ako prepojenie dvoch alebo viacerých systémov vyrovnania alebo systémov vyrovnania, ktoré boli oznámené Európskej komisii ako systémy vyrovnania podľa SFD smernice – t.j. ide o tzv. interoperabilitu. Vzájomné prepojenie systémov vyrovnania vzniká za účelom vykonávania príkazov na registráciu prevodov medzi takýmito systémami – t.j. umožňuje vykonať pokyn účastníka systému vyrovnania v prepojenom systéme, ktorý bude vykonaný v ďalšom systéme vyrovnania v rámci prepojeného systému.

Vymedzujú sa pravidlá prepojeného systému, ktoré predovšetkým vymedzujú skoordinovanie pravidiel okamihu prijatia príkazu jednotlivými systémami vyrovnania tvoriacich prepojený systém v súvislosti s neodvolateľnosťou a nezrušiteľnosťou príkazu – uvedené je dôležité z hľadiska ochrany práv účastníkov jednotlivých systémov vyrovnania pri vykonávaní príkazov na registráciu prevodov (napríklad ochrana pred vyhlásením konkurzu). Ďalej sa vymedzujú pravidlá vykonávania príkazov medzi systémami vyrovnania – t.j. podmienky na prijatie, spracovanie a vykonanie príkazu.

Súčasťou prepojeného systému môže byť okrem vyššie uvedených systémov vyrovnania aj platobný systém podľa zákona o platobných službách, pričom samotné prepojenia v rámci prepojeného systému netvoria samostatný (ďalší) systém.

K bodu 11
Ide o legislatívnu úpravu, potreba použitia zavedenej legislatívnej skratky.

K bodu 12
V súlade s čl. 3(4) SFD smernice, sa ustanovenie tohto paragrafu dopĺňa o prepojený systém.

K bodom 13 až 18   
V súlade s čl. 2(n), čl. 3(1), čl. 4 a čl. 7 SFD smernice, sa ustanoveniami tohto paragrafu  zabezpečuje predovšetkým ochrana systémov vyrovnania pred rizikami, ktoré pre systémy vyrovnania vyplývajú z prípadnej insolventnosti ktoréhokoľvek účastníka systému vyrovnania a to aj v prípade, ak tieto systémy vyrovnania sú vzájomne prepojené (prepojený systém). Preto je nevyhnutné zabezpečiť, aby sa každý príkaz účastníka systému vyrovnania, ktorý už vstúpil do systému vyrovnania, mohol vždy a za každých okolností dokončiť, a to dokonca aj vtedy, ak by medzičasom bol na majetok účastníka systému vyrovnania vyhlásený konkurz, povolená reštrukturalizácia, zastavenie alebo obmedzenie platieb alebo akékoľvek iné obdobné opatrenie, a to aj v prípade, ak takýto účastník je v systéme vyrovnania, ktorý je súčasťou prepojeného systému. Týmto je zabezpečená zároveň aj ochrana účastníkov všetkých systémov vyrovnania tvoriacich prepojený systém.

K bodu 19
V súlade s čl. 9 SFD smernice, určuje ustanovenie tohto paragrafu voľbu právneho poriadku. Doplnením tohto ustanovenia sa zosúlaďuje úprava rozhodného práva s úpravou platnou pre platobné systémy podľa zákona o platobných službách v súlade so SFD smernicou.

K bodu 20
Napriek tomu, že vo vzťahu k obchodníkom s cennými papiermi neexistuje ekvivalent smernice Európskeho parlamentu a Rady 2001/24/ES o reorganizácii a likvidácii úverových inštitúcií, právny režim konkurzu a nútenej správy banky a obchodníka s cennými papiermi je už dnes do veľkej miery podobný. Neexistuje zrejme principiálny dôvod, aby sa tieto režimy odlišovali. Rovnako ako v prípade iných finančných inštitúcií sa ustanovuje, že zavedenie nútenej správy nemá žiadne účinky na zmluvy o záverečnom vyrovnaní a o finančných zábezpekách. Toto pravidlo už dnes existuje vo vzťahu ku konkurzu.

K bodu 21
V súlade s čl. 10(2) SFD smernice, sa dopĺňa prechodné ustanovenie týkajúce sa príkazov na registráciu prevodu prijatých pred nadobudnutím účinnosti tejto novely zákona.

K bodu 22
Úpravou sa dopĺňa transpozičná príloha o smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2009/44/ES zo dňa 6. mája 2009, ktorou sa mení a dopĺňa smernica 98/26/ES o konečnom zúčtovaní v platobných systémoch a zúčtovacích systémoch cenných papierov a smernica 2002/47/ES o dohodách o finančných zárukách, pokiaľ ide o prepojené systémy a úverové pohľadávky (Ú. v. EÚ L 146, 10.6.2009) (ďalej len „smernica 2009/44/ES“).

K čl. II

Navrhovaným článkom sa novelizuje zákon č. 40/1964 Zb. Občiansky zákonník v znení neskorších predpisov v nadväznosti na transpozíciu novely smernice Európskeho parlamentu a Rady 2002/47/ES o dohodách o finančných zárukách, pokiaľ ide o prepojené systémy a úverové pohľadávky (Ú. v. ES L 168, 27.6.2002, s. 43 – 50).

K bodom 1 a 2
S ohľadom na potrebu transpozície smernice 2009/44/ES  bolo potrebné ustanovenie odseku 1 doplniť o pohľadávku z úveru, ktorá je predmetom zriadenia zmluvného záložného práva medzi osobami uvedenými v odseku 8 citovaného ustanovenia. Doplnením odseku 1 sa súčasne reaguje na požiadavku smernice zachovať písomnú formu preukázania existencie pohľadávky z úveru, a zároveň písomnú formu preukazujúcu zriadenie záložného práva. Zachovanie písomnej formy sa zvolilo ako alternatíva k explicitnému vymedzeniu tzv. zoznamu pohľadávok požadovanom predmetnou smernicou. Z tohto dôvodu sa ustanovila výnimka, podľa ktorej zmluva o zriadení záložného práva k pohľadávke z úveru musí mať obligatórnu písomnú formu. V súvislosti s navrhovanou zmenou bolo nevyhnutné upraviť aj znenie nadpisu pod § 151me.

K bodu 3
Navrhovanou úpravou dochádza k prebratiu čl. 2 ods. 4 písm. d) smernice 2009/44/ES. Zavádza sa, že ustanovenia § 151me ods. 1 až 8 sa nevzťahujú na pohľadávky zo spotrebiteľských úverov poskytnutých spotrebiteľovi, okrem prípadov, kedy je účastníkom zmluvy o zriadení záložného práva k pohľadávkam z úverov osoba podľa odseku 8 písm. b).

K bodom 4 až 6
Legislatívno-technická zmena vzhľadom k tomu, že právo Európskych spoločenstiev sa na základe Lisabonskej zmluvy, ktorou sa mení a dopĺňa Zmluva o Európskej únii a Zmluva o založení Európskeho spoločenstva, recipovalo do práva Európskej únie.

K bodu 7
Úpravou sa dopĺňa transpozičná príloha o smernicu 2009/44/ES.

K čl. III

Navrhovaným článkom sa novelizuje zákon č. 483/2001 Z. z. o bankách a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov.

K bodu 1
Navrhuje sa úprava §50 ods.9 zákona o bankách tak, aby sa zabezpečilo zosúladenie a odstránila sa nezrovnalosť medzi ustanovením §50 ods.9 zákona o bankách a inými navzájom súvisiacimi ustanoveniami zákonov v oblasti finančného trhu, najmä s ustanoveniami §106 ods.8 zákona o kolektívnom investovaní a §144 ods.14 zákona o cenných papieroch. 

K bodom 2 a 3
Rovnako ako v prípade iných finančných inštitúcií sa ustanovuje, že zavedenie nútenej správy nemá žiadne účinky na zmluvy o záverečnom vyrovnaní (bez ohľadu na právo, akým sa spravujú) a o finančných zábezpekách. Toto pravidlo už dnes existuje v konkurze aj v nútenej správe banky.

K čl. IV

Navrhovaným článkom sa novelizuje zákon č. 7/2005 Z. z. o konkurze a reštrukturalizácii  a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov v nadväznosti na transpozíciu novely smernice SFD.

K bodom 1 až 5
Podľa súčasného znenia zákona č. 7/2005 Z. z. o konkurze a reštrukturalizácii a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov je sporné, či zabezpečený veriteľ má právo hlasovať na schvaľovacej schôdzi o prijatí alebo neprijatí reštrukturalizačného plánu, pokiaľ jeho pohľadávka je popretá čo do zabezpečenia zabezpečovacím právom alebo poradia zabezpečenia, napriek tomu, že je nesporná čo do právneho dôvodu a vymáhateľnosti. Navrhované znenie odstraňuje uvedenú pochybnosť, pričom umožní hlasovať zabezpečenému veriteľovi aj v prípade, že jeho zabezpečená pohľadávka je popretá, čo do zabezpečenia zabezpečovacím právom alebo poradia zabezpečenia, pokiaľ je zistená čo do právneho dôvodu a vymáhateľnosti, t.j. čo do základu pohľadávky. V tejto súvislosti sa navrhuje, aby zabezpečený veriteľ v prípade, že jeho zabezpečovacie právo, resp. poradie zabezpečovacieho práva je popreté čiastočne, mal v rámci skupiny pre zabezpečovacie práva hlasy v rozsahu v akom jeho zabezpečenie nie je popreté. Uvedené riešenie obmedzí priestor prípadom, aby bol prijatý plán, ktorý poškodzuje práva a oprávnené záujmy zabezpečeného veriteľa bez toho, aby zabezpečený veriteľ mal možnosť hlasovať o prijatí alebo neprijatí plánu, a tým posilní právnu istotu vo financovaní podnikateľského prostredia.

K bodom 6 až 8
Navrhovanou úpravou dochádza k prebratiu čl. 1 ods. 10 smernice 2009/44/ES. 

K bodom 9 a 10
Legislatívno-technická zmena vzhľadom k tomu, že právo Európskych spoločenstiev sa na základe Lisabonskej zmluvy, ktorou sa mení a dopĺňa Zmluva o Európskej únii a Zmluva o založení Európskeho spoločenstva, recipovalo do práva Európskej únie.

K bodu 11
Úpravou sa dopĺňa transpozičná príloha o smernicu 2009/44/ES.

K čl. V

Navrhovaným článkom sa novelizuje zákon č. 8/2008 o poisťovníctve a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov.

K bodom 1 až 3
Legislatívno-technická zmena vzhľadom k tomu, že právo Európskych spoločenstiev sa na základe Lisabonskej zmluvy, ktorou sa mení a dopĺňa Zmluva o Európskej únii a Zmluva o založení Európskeho spoločenstva, recipovalo do práva Európskej únie.

K bodu 4
Dopĺňa sa § 67 ods. 10 z dôvodu zosúladenia právnych predpisov v oblasti finančného trhu a v záujme jednoznačného výkladu okamihu, kedy sa považujú nedostatky za zistené pri výkone dohľadu na mieste. Porovnateľné ustanovenie sa v súčasnosti dopĺňa aj do § 10 ods. 5 zákona č. 483/2001 Z. z. o bankách a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov( novela je predložená na prerokovanie v NR SR) a do § 78 ods. 5 a § 86 ods. 5 zákona č. 492/2009 Z. z. o platobných službách a o zmene a doplnení niektorých zákonov.

K bodu 5
Rovnako ako v prípade iných finančných inštitúcií sa ustanovuje, že zavedenie nútenej správy nemá žiadne účinky na zmluvy o záverečnom vyrovnaní (bez ohľadu na právo, akým sa spravujú) a o finančných zábezpekách. Toto pravidlo už dnes existuje vo vzťahu ku konkurzu poisťovne a za istých okolností aj v nútenej správe.

K bodu 6
Legislatívno-technická zmena vzhľadom k tomu, že právo Európskych spoločenstiev sa na základe Lisabonskej zmluvy, ktorou sa mení a dopĺňa Zmluva o Európskej únii a Zmluva o založení Európskeho spoločenstva, recipovalo do práva Európskej únie.

K čl. VI

Navrhovaným článkom sa novelizuje zákon č. 492/2009 Z. z. o platobných službách a o zmene a doplnení niektorých zákonov, a to transponovaním novely smernice SFD.

Uvedené ustanovenia sú dôležité z hľadiska prepojenia jednotlivých platobných infraštruktúr – predovšetkým retailových platobných systémov, a to za účelom vykonávania predovšetkým SEPA úhrad a SEPA inkás v spoločnom európskom priestore.

K bodu 1
Ide o legislatívno – technickú úpravu súvisiacu s doplnením poznámky pod čiarou. 

K bodu 2 
Ustanovenie tohto paragrafu vymedzuje platobný systém tak, že okrem agenta pre vyrovnanie, klíringového ústavu a samotného prevádzkovateľa tohto platobného systému má takýto platobný systém ďalších troch účastníkov, pričom za platobný systém nebude považovaný systém s dvoma účastníkmi. 

K bodu 3
Prevádzkovateľ platobného systému môže plniť v tomto platobnom systéme funkciu agenta pre vyrovnanie alebo funkciu klíringového ústavu.

K bodu 4
Ustanovenie § 48 ods. 2 písm. k) sa dopĺňa tak, že pravidlá platobného systému vymedzia dobu, počas ktorej platobný systém príkazy nielen prijíma, ale aj vykonáva - t.j. časový harmonogram od okamihu prijatia príkazu platobným systémom až po jeho vykonanie, a to v súvislosti s vyhlásením konkurzu, povolením reštrukturalizácie, zastavením alebo obmedzením platieb alebo iného obdobného opatrenia na majetok účastníka platobného systému.

K bodom 5 až 7     
Ustanoveniami tohto paragrafu  sa zabezpečuje predovšetkým ochrana platobných systémov pred rizikami, ktoré pre platobné systémy vyplývajú z prípadnej insolventnosti ktoréhokoľvek účastníka platobného systému zúčastňujúceho sa na činnosti platobného systému, a to aj v prípade, ak tieto platobné systémy sú vzájomne prepojené (prepojený systém). Preto je nevyhnutné zabezpečiť, aby sa každý príkaz účastníka platobného systému, ktorý už vstúpil do platobného systému, mohol vždy a za každých okolností dokončiť, a to dokonca aj vtedy, ak by medzičasom bol na majetok účastníka platobného systému vyhlásený konkurz, povolená reštrukturalizácia, zastavenie alebo obmedzenie platieb alebo akékoľvek iné obdobné opatrenie, a to aj v prípade, ak takýto účastník je v platobnom systéme, ktorý je súčasťou prepojeného systému. Týmto je zabezpečená zároveň aj ochrana účastníkov všetkých platobných systémov tvoriacich prepojený systém.

K bodu 8
Vymedzuje sa pojem „prepojený systém“ ako prepojenie dvoch alebo viacerých platobných systémov (platobných systémov prevádzkovaných Národnou bankou Slovenska alebo prevádzkovaných na základe povolenia, pričom takýto platobný systém má zároveň agenta pre vyrovnanie) alebo iných platobných systémov, ktoré boli oznámené Európskej komisii ako platobné systémy podľa SFD smernice – t.j. ide o tzv. interoperabilitu. Vzájomné prepojenie platobných systémov vzniká za účelom vykonávania príkazov medzi takýmito platobnými systémami – t.j. umožňuje vykonať pokyn účastníka platobného systému v prepojenom systéme, ktorý bude vykonaný v ďalšom platobnom systéme v rámci prepojeného systému.

Prepojenie platobných systémov sa vykonáva na základe zmluvného vzťahu medzi tými prevádzkovateľmi platobných systémov, ktorí sa rozhodli prepojiť jednotlivé platobné infraštruktúry a tým zjednodušiť proces vykonávania príkazov napríklad na cezhraničnej úrovni. 

Vymedzujú sa pravidlá prepojeného systému, ktoré predovšetkým vymedzujú skoordinovanie pravidiel okamihu prijatia príkazu jednotlivými platobnými systémami tvoriacich prepojený systém v súvislosti s neodvolateľnosťou a nezrušiteľnosťou príkazu – uvedené je dôležité z hľadiska ochrany práv účastníkov jednotlivých platobných systémov pri vykonávaní príkazov (napríklad ochrana pred vyhlásením konkurzu). Ďalej sa vymedzujú pravidlá vykonávania príkazov medzi platobnými systémami – t.j. podmienky na prijatie, spracovanie a vykonanie príkazu.

Súčasťou prepojeného systému môže byť okrem vyššie uvedených platobných systémov aj systém vyrovnania podľa zákona o cenných papieroch, pričom samotné prepojenia v rámci prepojeného systému netvoria samostatný (ďalší) platobný systém.

K bodu 9
Ustanovenie tohto paragrafu sa dopĺňa o účastníka platobného systému v prepojenom systéme.

K bodu 10 
Ustanovenie tohto paragrafu sa dopĺňa o nový odsek, ktorý vymedzuje povinnosť pre prevádzkovateľa platobného systému oznámiť Národnej banke Slovenska vzájomné prepojenie tohto platobného systému s iným platobným systémom alebo so systémom vyrovnania podľa zákona o cenných papieroch.

K bodu 11 
Ustanovenia tohto paragrafu sa dopĺňajú o prepojený systém.

K bodu 12
Navrhovanou úpravou sa uvádzacia veta v § 56 ods. 2 zosúlaďuje so znením zákona o cenných papieroch.

K bodu 13
Ustanovenia tohto paragrafu sa dopĺňajú o prepojený systém.

K bodu 14
Ide o legislatívno - technická úpravu.

K bodu 15
Dopĺňa sa § 78 ods. 5 a § 86 ods. 5 z dôvodu zosúladenia právnych predpisov v oblasti finančného trhu a v záujme jednoznačného výkladu okamihu, kedy sa považujú za zistené nedostatky pri výkone dohľadu na mieste. Porovnateľné ustanovenie sa v súčasnosti dopĺňa aj do § 10 ods. 5 zákona č. 483/2001 Z.z. o bankách a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov.

K bodu 16
Ide o legislatívno – technické spresnenie ustanovenia § 88 ods. 6 s terminológiou zákona o platobných službách.

K bodu 17
Legislatívno-technická zmena vzhľadom k tomu, že právo Európskych spoločenstiev sa na základe Lisabonskej zmluvy, ktorou sa mení a dopĺňa Zmluva o Európskej únii a Zmluva o založení Európskeho spoločenstva, recipovalo do práva Európskej únie.

K bodu 18
V súlade s čl. 10(2) SFD smernice sa dopĺňa prechodné ustanovenie týkajúce sa príkazov prijatých pred nadobudnutím účinnosti tejto novely zákona.

K bodu 19
Legislatívno-technická zmena vzhľadom k tomu, že právo Európskych spoločenstiev sa na základe Lisabonskej zmluvy, ktorou sa mení a dopĺňa Zmluva o Európskej únii a Zmluva o založení Európskeho spoločenstva, recipovalo do práva Európskej únie.

K bodu 20
Úpravou sa dopĺňa transpozičná príloha o smernicu, ktorá je prebratá do tohto návrhu zákona.  

K čl. VII

Účinnosť zákona sa navrhuje 30. júna 2011.