Title: Ministerstvo zahraničných vecí Slovenskej republiky
Author: obep3
Last saved by: vzor
Company: none

Informácia o priebehu a výsledkoch summitu NATO v Lisabone 
v dňoch 19. – 20. novembra 2010

Počas summitu Severoatlantickej aliancie v Lisabone, Portugalsko, v dňoch 19. – 20. novembra 2010 prebehli rokovania Severoatlantickej rady na úrovni hláv štátov a vlád členských krajín, zasadnutie hláv štátov a vlád krajín prispievajúcich do operácie ISAF v Afganistane a zasadnutie Rady NATO-Rusko na najvyššej úrovni. Uskutočnili sa taktiež paralelne prebiehajúce pracovné večere na úrovni hláv štátov a vlád, ministrov zahraničných vecí, ministrov obrany a náčelníkov generálnych štábov členských krajín NATO.

Informácia o rokovaniach:

Zasadnutia vo formáte Severoatlantickej rady - 19. a 20. 11. 2010 
Zasadnutie orientoval GT NATO na prerokovanie novej Strategickej koncepcie NATO (NSK), ako aj reforiem, ktoré sú nevyhnutné k jej reálnemu uvedeniu do života.
Vystupujúci predstavitelia členských krajín sa zhodne vyjadrili v prospech predloženého návrhu NSK, ktorý bol výsledkom konzultácií stálych predstaviteľov členských krajín v Rade. Ocenili pritom stručnosť a zrozumiteľnosť textu, ako aj jeho obsahovú stránku. Širokú podporu našlo jednoznačné potvrdenie trvalej platnosti základného kameňa NATO, ktorým je článok 5 Severoatlantickej (tzv. Washingtonskej) zmluvy. Vyzdvihnutá bola aj vyváženosť medzi prípravou na plnenie záväzku ku kolektívnej obrane a budovaním nových spôsobilostí, zameraných na riešenie nových bezpečnostných výziev, z ktorých mnohé síce nemajú podobu konvenčného vojenského ohrozenia, ale sú schopné vážne narušiť bezpečnosť a záujmy spojencov. Aj vzhľadom na tieto skutočnosti bolo odsúhlasené, aby Aliancia vykonala v roku 2011 revíziu obrannej a odstrašujúcej zostavy NATO.
Medzi ďalšie často vyzdvihované prvky NSK patrili: potvrdenie politiky otvorených dverí Aliancie (osobitne boli v tejto súvislosti menované krajiny západného Balkánu, ale aj Gruzínsko a Ukrajina); pripravenosť rozvíjať partnerské vzťahy s ďalšími krajinami a medzinárodnými aktérmi bez ohľadu na ich geografickú polohu (najčastejšie boli spomínané Čína, India a Brazília), osobitne s OSN, EÚ a Ruskom; nájdenie všeobecne akceptovateľnej rovnováhy medzi rozhodnutím vybudovať systém aliančnej protiraketovej obrany v Európe, pokračujúcou odstrašujúcou úlohou jadrových zbraní a angažovanosťou v oblasti kontroly zbrojenia, odzbrojenia a nešírenia zbraní. Viacerí vystupujúci vyzdvihli potrebu úspechu NATO v Afganistane a zabezpečenia postupného odovzdávania zodpovednosti za bezpečnosť a ďalší rozvoj tejto krajiny do rúk afganských orgánov.
Vrcholní predstavitelia ČK NATO vyjadrili plnú podporu generálnemu tajomníkovi NATO (GT NATO) pri usmerňovaní vnútorných reforiem organizácie, vrátane zoštíhlenia veliteľských štruktúr NATO a agentúr organizácie. Zvlášť bola vyzdvihnutá iniciatíva na budovanie nedostatkových spôsobilostí, ktoré sú potrebné pre prebiehajúce operácie v Afganistane a k odolávaniu novým hrozbám, s dôrazom na posilnenie kybernetickej obrany a vytvorenie protiraketovej obrany na ochranu teritória a obyvateľstva európskych členských krajín a nasadených síl NATO proti narastajúcej hrozbe balistických rakiet. Odsúhlasili komplexnú správu k protiraketovej obrane a prijali Deklaráciu zo summitu NATO.
Taktiež bola potvrdená zhoda a silné želanie členských krajín Aliancie rozvíjať vzájomne výhodné vzťahy s Ruskom, ktoré by mali nadobudnúť charakter strategického partnerstva. V tejto súvislosti však skupina ČK NATO zdôraznila skôr pozitívnejšie aspekty nového štartu vo vzájomných vzťahoch založené na hodnotení, že Studená vojna sa definitívne skončila a Rusko už nie je vnímané ako hrozba. Vo vystúpeniach niektorých vedúcich delegácií zazneli aj upozornenia na pretrvávajúce rozpory a neplnenie si záväzkov Ruska, pokiaľ ide o pretrvávajúcu prítomnosť jeho ozbrojených síl (OS) v krajinách ako Moldavsko alebo Gruzínsko.
Na záver rokovania vedúci delegácií prijali ponuku prezidenta Obamu, aby sa budúci summit NATO konal v roku 2012 v USA. Cieľom tohoto vrcholného stretnutia bude politické zhodnotenie pokroku realizácie myšlienok a úloh Strategickej koncepcie Aliancie a Deklarácie z Lisabonského summitu.
Prezident SR Ivan Gašparovič vo svojom prejave potvrdil pozitívne hodnotenie Strategickej koncepcie ako moderného a kvalitného dokumentu, ktorý spĺňa naše očakávania, keďže vytvára predpoklad, aby Aliancia bola dostatočne silná a pripravená na zvládanie bezpečnostných výziev 21. storočia. Vyjadril podporu GT NATO pri jej napĺňaní a požiadal, aby nasledujúci summit NATO vyhodnotil toto plnenie.
Na záver diskusie v rámci NAC počas prvého dňa summitu vystúpil stály predseda Európskej rady H. van Rompuy, ktorý sa rokovania zúčastnil spolu s vysokou predstaviteľkou  pre zahraničnú a bezpečnostnú politiku C. Ashtonovou. Vo svojom prejave zdôraznil symbolickosť svojej prítomnosti, význam NATO pre samotný vznik a existenciu EÚ, ako aj zhodu strategických výziev pred oboma organizáciami a potrebu vzájomnej pragmatickej spolupráce založenej na synergii a inkluzivite.

Pracovná večera hláv štátov a vlád NATO 19.11.2010
Na pracovnej večeri sa diskutovalo najmä o kontrole zbrojenia, protiraketovej obrane a vzťahoch NATO a EÚ. Generálny tajomník NATO zdôraznil, že NATO musí ostať naďalej jadrovou alianciou, pričom ako želaný cieľový stav stále ostáva svet bez jadrových zbraní. Protiraketová obrana bude ochranou proti reálnej hrozbe a má slúžiť nielen na ochranu vojakov nasadených v operáciách, ale aj obyvateľstva a územia európskych členských krajín NATO, pričom aj Rusko by malo byť prizvané k spolupráci na tomto projekte. K vzťahom NATO‑EÚ uviedol, že aj keď 21 členských krajín NATO je súčasne aj členmi EÚ, naďalej pretrvávajú prekážky vo vzájomnej spolupráci oboch organizácií. Zdôraznil, že EÚ by mala reagovať na legitímne požiadavky Turecka voči EÚ v otázke konzultácií a spolupráce v oblasti Spoločnej bezpečnostnej a obrannej politiky .
Hlavy štátov a vlád sa zhodli na potrebe prijatia rozhodnutí súvisiacich s budovaním protiraketovej obrany, ako aj spolupráce s Ruskom v tejto oblasti. Naliehali na urýchlené riešenie sporných politických otázok vo vzťahoch NATO a EÚ, so súčasným zaangažovaním Európskej rady do procesu.
Prezident SR Ivan Gašparovič vo svojom vystúpení uviedol, že rozhodnutie o budovaní protiraketovej obrany je jedno z najdôležitejších rozhodnutí Aliancie, je odpoveďou na hrozby z mimo euroatlantického priestoru, prejavom pružnosti reakcií na rozvoj moderných raketových technológií v regiónoch, kde sa raketová hrozba môže v reálnom časovom horizonte vyskytnúť a je aj výrazom solidarity a vzájomnej nedeliteľnej zodpovednosti za bezpečnosť. Protiraketovú obranu jednoznačne považujeme za vhodný a dobrý doplnok jadrovej politiky, ale nie za jej náhradu. Jadrové sily nie je možné nahradiť, ale pracovať na ich postupnej eliminácii tak, ako sa o to snaží NATO od konca Studenej vojny a ako to naznačil aj americký prezident Obama v Prahe, na jar 2009. V súvislosti s budovaním ozbrojených síl uviedol, že je potrebné mať flexibilné ozbrojené sily, schopné nasadenia na veľkú vzdialenosť. Informoval, že v SR intenzívne prebiehajú práce na Strategickom hodnotení obrany, ktoré dá do súladu naše politické ambície, spojenecké záväzky a ich zdrojové zabezpečenie.
K vzťahom NATO s Európskou úniou poznamenal, že im prikladáme osobitný význam. Európsky pilier v rámci NATO je rovnako dôležitý, ako transatlantická väzba pre bezpečnosť EÚ. Generálny tajomník NATO a vysoká predstaviteľka pre zahraničnú a bezpečnostnú politiku musia dostať jasný mandát, aby konali v prospech spolupráce oboch organizácií.

Pracovná večera ministrov zahraničných vecí – 19.11.20101
Ministri zahraničných vecí členských krajín NATO na pracovnej večeri konštatovali, že NATO má síce rozvinutú sieť partnerstiev, často však chýba stratégia práce s partnermi a správna komunikácia s verejnosťou. Partnerstvá je potrebné rozširovať, s partnermi politicky konzultovať, obsahovo sa zameriavať na nové hrozby a témy obojstranného záujmu ako kybernetická ochrana, námorná bezpečnosť, nešírenie zbraní, energetická bezpečnosť, boj proti obchodu s narkotikami. Summit by mal stimulovať spoluprácu s partnermi v operáciách a rozvoj ich spôsobilostí. Partnerstvá však nesmú negovať základnú spoluprácu členov Aliancie a spochybňovať hodnotový základ NATO. Zlepšenie partnerstiev bude potrebné vyhodnotiť do stretnutia ministrov zahraničných vecí NATO v apríli 2011 v Berlíne. 
Turecko pripomenulo svoje pozície k téme partnerstva s EÚ, kde požaduje solidaritu, keďže nemá kvôli Cypru rovnocenné postavenie v projektoch Európskej únie (bezpečnostné dohody, spolupráca s Európskou obrannou agentúrou). Mnohé krajiny podporili požiadavky Turecka a označovali ich za legitímne. Zároveň vyjadrili podporu úsiliu generálneho tajomníka A. F. Rasmussena a vysokej predstaviteľky C. Ashtonovej, ktorá sa rokovania tiež zúčastnila, zameranému na tesnejšiu spoluprácu oboch organizácií. Viacerí ministri podčiarkli význam partnerstva s Ruskom a s ďalšími globálnymi veľmocami a regionálnymi združeniami.
Minister zahraničných vecí SR M. Dzurinda osobitne zdôraznil význam regiónu západného Balkánu. Aliancia by nemala váhať s pozitívnou odozvou na integračné snahy Čiernej Hory, Bosny a Hercegoviny a ďalších. NATO nesmie zabúdať ani na perspektívu členstva pre Gruzínsko a Ukrajinu. 
Pracovná večera ministrov obrany – 19.11.2010
Hlavnou témou pracovnej večere ministrov obrany boli obranné aspekty implementácie NSK, pričom otvorené boli aj témy ako reforma veliteľských štruktúr Aliancie, či reforma agentúr NATO. Ministri jednoznačne privítali dohody a záväzky vyplývajúce zo záverov summitu. Cieľom diskusie bolo hľadanie odpovedí na otázky, aké ďalšie nástroje a reformy sú nutné k realizácii vízie vytýčenej v NSK, ako zaistiť prispôsobenie spôsobilostí a síl požiadavkám NSK a aké ciele by mala sledovať revízia politiky odstrašenia NATO. 
Ministri sa zhodli, že je potrebné využiť dynamiku summitu a okamžite začať s jasnými konkrétnymi krokmi smerom k implementácii NSK. Úroveň ambície NATO musí zostať nezmenená a pre zaistenie budovania požadovaných spôsobilostí v zmysle NSK bude mimoriadne dôležité pripraviť a čím skôr schváliť Politickú smernicu Aliancie. 
Ministri privítali regionálne, bilaterálne či multilaterálne formy spoločných projektov s cieľom zlučovania a zdieľania spôsobilostí (pooling and sharing) a pritom šetriť zdroje, pričom viaceré krajiny NATO vyzdvihli oznámenú bilaterálnu dohodu medzi Veľkou Britániou a Francúzskom. Ministri sa zhodli, že vzťahy NATO–EÚ sa zlepšujú, stále však existuje veľký priestor na zlepšenie, najmä pri spoločnom pôsobení v operáciách. Viacerí ministri deklarovali, že členské krajiny musia v prvom rade hľadieť na obranné a bezpečnostné záujmy štátov či Aliancie, a nie na rozpočtové obmedzenia. 
Minister obrany SR Ľ. Galko vo svojom vystúpení jednoznačne podporil udržanie tempa v oblasti transformácie spôsobilostí a reformy NATO a zdôraznil potrebu zhodnotenia dopadu rozbehnutých reforiem; upozornil na podobný proces na národnej úrovni; navrhol zverejnenie kľúčových myšlienok pripravovanej Politickej smernice. V závere apeloval na rozsiahlu spoluprácu NATO-EÚ pri odstraňovaní zdieľaných nedostatkových spôsobilostí, ako aj v operáciách pri uplatňovaní komplexného prístupu.

Pracovná večera na úrovni náčelníkov generálnych štábov OS – 19.11.2010
Na neformálnej pracovnej večeri na úrovni náčelníkov generálnych štábov bola diskutovanou súčasná situácia v ISAF, výcvikovej misie NATO v Afganistane (NTM-A) a otázky procesu odovzdávania zodpovednosti afganským inštitúciám. Hlavný dôraz bol položený na úlohu NTM-A a vynaloženie maximálneho úsilia v oblasti prípravy inštruktorov pre Afganské národné bezpečnostné sily (ANSF) od začiatku roku 2011 a predpokladaný prechod z bojovej operácie ISAF na výcvikovú. Hlavný časový rámec pre pôsobenie NTM-A je zatiaľ stanovený na roky 2011-2014. Záverom sa zúčastnení zhodli na dodržaní zásady „spolu dnu, spolu von“.
Náčelník Generálneho štábu OS SR generál Ľ. Bulík v rámci diskusie potvrdil plánované navŕšenie počtov slovenského kontingentu v operácii ISAF, ktoré bude zamerané aj na posilnenie Výcvikovej misie NATO v Afganistane (NTM-A) pri výcviku ANSF.

Zasadnutie hláv štátov a vlád vo formáte ISAF – 20.11.2010
Okrem prispievateľských krajín do ISAF sa rokovania zúčastnili aj generálny tajomník OSN Pan Ki-Mun, prezident Afganistanu H. Karzai a predseda Európskej komisie J. M. Barroso.
Počas rokovania bol formálne oznámený začiatok procesu presunu zodpovednosti na afganskú vládu (tzv. proces tranzície) v rokoch 2011-2014. Zároveň bola v tomto duchu schválená spoločná Deklarácia hláv štátov a vlád krajín prispievajúcich do operácie ISAF a podpísaná Deklarácia NATO a vlády Afganistanu o trvalom partnerstve. 
Trvalým cieľom operácie ISAF je zabrániť tomu, aby sa Afganistan stal opätovne útočiskom pre teroristov. V nasledujúcich rokoch sa sily ISAF budú koncentrovať na vytvorenie podmienok a samotnú realizáciu procesu preberania zodpovednosti za bezpečnosť a rozvoj krajiny do rúk afganského vedenia. Zároveň sa bude postupne modifikovať úloha ISAF s perspektívou prechodu na podpornú funkciu po roku 2014. Jednou z podmienok procesu je súbežné zvyšovanie početnosti a kvality afganských bezpečnostných síl. Vďaka Výcvikovej misii NATO v Afganistane narastá nielen počet, ale aj kvalita pripravenosti ANSF. Príkladom je ich 60%-né zastúpenie v operáciách v provincii Kandahár, vrátane velenia v niektorých z nich.
V rámci komplexného prístupu bude nevyhnutné nielen budovať ANSF, ale aj podporiť inštitucionálnu reformu v krajine, predovšetkým na strednej a nižšej administratívnej úrovni. Jasnou podmienkou pre reintegráciu povstalcov a národné zmierenie v rámci Afganistanu je rešpektovanie jeho ústavy, vrátane práv žien.
Prispievatelia do ISAF veria, že situácia v Afganistane umožní, aby proces tranzície bol úspešne iniciovaný začiatkom budúceho roku. Dôležité však bude naplnenie podmienok prechodu zodpovednosti v konkrétnych provinciách a okresoch, pričom akékoľvek časové rámce sú len indikatívne. 
Napriek tomu, že pokrok v boji proti povstalcom je pomerne krehký, musí byť proces preberania zodpovednosti nezvratný. Preto je potrebné zodpovedne a reálne zhodnotiť situáciu v jednotlivých oblastiach Afganistanu a naplniť chýbajúce počty inštruktorov pre NTM-A. V tejto súvislosti viaceré krajiny oznámili nové príspevky zamerané na výcvik ANSF 

Portugalsko nárast o 41; Veľká Británia nárast o 350; Kanada ponechá 950 expertov na výcvik; Taliansko nárast o 250; Nemecko zvýši počet o 20; Bulharsko potvrdilo vyslanie 3 styčných a mentorských tímom OMLT, výcvikového a lekárskeho tímu; Ukrajina nešpecifikovaný príspevok na výcvik pilotov vrtuľníkov a expertov pre likvidáciu výbušnín; Poľsko v roku 2010 zvýšilo počet jednotiek v ISAF o 400; Česká republika zvýši počet jednotiek o tretinu na 720 (z čoho značnú časť pre výcvik v NTM-A); Chorvátsko oznámilo nárast 10% na 350 (z toho asi polovicu pre NTM-A); SR taktiež o 10% (rovnako časť nových príspevkov zameraná na výcvik); Španielsko potvrdilo záujem Kolumbie o pripojenie sa k ISAF jednotkou na výcvik pilotov vrtuľníkov

Odovzdávanie zodpovednosti neznamená odchod jednotiek ISAF z krajiny, ale postupný prechod síl na podpornú funkciu. Členské krajiny vyjadrili podporu dlhodobému partnerstvu s Afganistanom, pričom zdôraznili nevyhnutnosť civilného aspektu ako súčasti komplexného prístupu k budovaniu nielen bezpečnosti, ale aj hospodárskeho rozvoja krajiny. Regionálny prístup, predovšetkým tripartitná spolupráca s Pakistanom, ale aj s Iránom, sú jednou z nevyhnutných podmienok pre stabilitu celého regiónu. 
Dôležitým faktorom pre úspech operácie ISAF je podpora verejnosti v jednotlivých ČK NATO, čo zdôraznila takmer každá z vystupujúcich krajín. Preto je mimoriadne dôležité, aby Afganistan začal plniť svoje záväzky v oblasti právneho štátu, ale najmä v boji proti korupcii a drogám. Iba prezentovaním konkrétnych pozitívnych výsledkov možno verejnosť, ktorá pristupuje k operácii ISAF kriticky, presvedčiť o pokroku a význame ďalšieho angažovania sa v tejto krajine. Rovnako je potrebné výrazne zlepšiť komunikáciu s médiami, ktoré vo svojom spravodajstve informujú o situácii v Afganistane prevažne negatívne. 
Prezident H. Karzai ako najviac problematické otázky spolupráce s ISAF pomenoval civilné obete a pôsobenie súkromných bezpečnostných služieb. Tiež spochybnil efektivitu súčasnej formy finančnej pomoci, ktorú odporúča smerovať cez centrálnu vládu. Zároveň však zdôraznil, že obe strany sú v snahe dosiahnuť spoločný cieľ schopné hľadať riešenie všetkých otvorených otázok. Prezident Karzai potvrdil záväzky afganskej vlády z Kábulskej konferencie, t.j. dosiahnuť pokrok v oblasti právneho štátu a vládnutia, reforiem, ako aj v boji proti korupcii. Pripomenul, že otvorenie trhov krajín ISAF pre Afganistan by výrazne pomohlo jeho hospodárskemu rastu.
Generálny tajomník OSN Pan Ki-mun vyzdvihol pokrok dosiahnutý od summitu v Bukurešti, ako aj výsledky tohtoročných konferencií v Londýne a Kábule. Osobitne pozitívne zhodnotil pokrok v spolupráci civilných a vojenských zložiek a zdôraznil, že úspech procesu preberania zodpovednosti v Afganistane bude mať priamy dopad na globálnu bezpečnosť.
Predseda EK J.M. Barroso zdôraznil, že Afganistan je príkladom efektívnej spolupráce NATO-EÚ (vrátane finančného aspektu, kde príspevok EÚ sa zvýšil na 200 mil. € ročne). Zdôraznil potrebu posilnenia výcviku civilných spôsobilostí a vyjadril ochotu EÚ substantívne prispieť do tohto procesu (EÚ predĺžila mandát svojej misie EUPOL v Afganistane o ďalšie tri roky).
Prezident SR Ivan Gašparovič vo svojom vystúpení zdôraznil, že na úspešný presun zodpovednosti máme všetci spoločne len jeden pokus a jeho úspešnosť bude v rozhodujúcej miere závisieť od toho, ako sa k nemu postaví afganská vláda. Konkrétne bude kľúčom k úspechu v Afganistane dôveryhodnosť, zodpovednosť a transparentnosť konania afganských lídrov. Prezident SR taktiež informoval o pláne na 10%-né zvýšenie počtu slovenských vojakov v ISAF, ako aj o rozšírení možností ich nasadenia. Nový príspevok SR pritom bude zameraný aj na nedostatkovú oblasť – na výcvik a podporu miestnych síl. Pripomenul aj komplexný prístup SR k stabilizácii a rozvoju Afganistanu, ktorý patrí medzi troch hlavných adresátov slovenskej oficiálnej rozvojovej pomoci.

Zasadnutie Rady NATO-Rusko – 20.11.2010

Na vrcholnom stretnutí Rady NATO-Rusko (NRC) sa potvrdili politické očakávania, ktoré od tohto zasadnutia mali všetky strany. Napriek stanoveniu ambicióznej agendy na nasledujúce obdobie, pri celkovom hodnotení výsledkov je potrebné zachovať istý stupeň pragmatizmu a zdržanlivosti. Rozhodujúcim momentom bude predovšetkým implementácia schválených dokumentov a postupov v kľúčových oblastiach spoločného záujmu NATO a Ruska. 
Už úvodný vstup GT NATO obsahujúci formulácie ako - bod zvratu vo vzťahoch s Ruskom, nedeliteľná bezpečnosť, spoločné záujmy aj hrozby, potreba spoločného pôsobenia a bezprecedentnej úrovne spolupráce, prvýkrát spoločné rokovanie summitu NRC o  európskej protiraketovej obrane (PRO), strategická príležitosť a pod. - zadal celkovo pozitívny, pragmatický a konštruktívny tón celej diskusie. GT NATO charakterizoval spoluprácu NRC troma prvkami – rovnoprávnym vzťahom s platnosťou dohodnutých princípov, schopnosťou NRC čeliť všetkým výzvam a stanovením obsažnej agendy praktickej spolupráce. 
Vo vystúpeniach delegácií bol dôraz kladený na výhľadový charakter budovania spolupráce v NRC. Podstatný je zdôrazňovaný záujem o otvorenie novej kapitoly vzťahov NATO-Rusko, prekonanie existujúcich stereotypov a predsudkov Studenej vojny, prehlbovanie dôvery a formovanie verejnej mienky, ktorá by odrážala túto novú realitu. V tomto zmysle označili najvyšší predstavitelia Ruska, USA, Francúzska, Talianska, Nemecka aj ďalších krajín zasadnutie za historický moment.
Niektoré krajiny prepojili dosiahnutý pokrok v rozvoji svojich bilaterálnych vzťahov s Ruskom na spoluprácu v NRC. Rusko doplnilo túto tézu potrebou rozvoja vzťahov nielen v bezpečnostnej, ale aj ekonomickej, kultúrnej, technologickej oblasti, rušením deliacich čiar s tým, že na spoluprácu bude mať vplyv aj vývoj samotného NATO napr. vzťah jeho „útočnej“ zložky s medzinárodným právom. Bola zmienená iniciatíva Európskej bezpečnostnej zmluvy so zdôraznením princípov rovnoprávnosti a nedeliteľnosti bezpečnosti v Európe. Prezident Medvedev ocenil znenie odseku Strategickej koncepcie, týkajúceho sa hodnotenia Ruska. 
Delegácie pripomenuli základné princípy a prvky fungovania NRC, najmä pokračovanie otvoreného dialógu o všetkých, aj rozporných otázkach a rozvoj čo najširšej praktickej spolupráce s dôrazom na Afganistan, boj proti terorizmu, pirátstvu a implementáciu aktivít stanovených v schválenej Spoločnej revízii spoločných bezpečnostných výziev 21. storočia. Na druhej strane sa neskrývajú existujúce rozpory najmä v otázke Gruzínska a Podnesterska, ako aj režimu kontroly konvenčných zbraní v Európe. 
Členovia NRC považujú aktuálne za kľúčovú tému možnú spoluprácu pri budovaní európskej protiraketovej obrany. Pri posudzovaní celkového rámca tohto projektu, ktorý bol viacerými delegáciami označený za veľkú príležitosť, budú dôležité otázky ako jeho technická architektúra, výmena údajov, teritoriálne pokrytie, veliace a kontrolné mechanizmy, interoperabilita systémov a financovanie. Podľa Ruska bude mať projekt principiálny význam pre strategickú bezpečnosť, pričom jej vytvorenie by malo posilniť vzťahy NATO-Rusko. Rusko je pripravené v tejto otázke ísť v spolupráci tak ďaleko ako NATO. Cieľom by malo byť vytvorenie spoločného systému protiraketovej obrany zaisťujúci bezpečnosť od Uralu po Atlantik. Predbežne Rusko dalo na posúdenie nasledovné myšlienky/tézy:
-	Systém musí byť budovaný na rovnoprávnom základe so zreteľom na záujmy všetkých jeho účastníkov. Potenciály Ruska a NATO sa musia vzájomne dopĺňať. 
-	Radarové systémy sa musia zameriavať na územie mimo účastníckych štátov systému.
-	Použiť teritoriálny princíp, podľa ktorého budú vybrané krajiny alebo skupiny krajín pokrývať/sledovať iba určité teritórium. Tým sa dosiahne rovnomerná zodpovednosť všetkých účastníkov za výkon úloh systému. 
-	Vytvoriť spoločné centrum so spoločným expertným obsadením v niektorej z európskych krajín. 
-	Posúdiť právne otázky spojené napr. s autorskými právami, vývozom technológií, financovaním. 
Všeobecná reakcia USA na uvedené otázky potvrdila, že systém protiraketovej obrany má zlepšiť ochranu USA, spojencov v Európe aj Ruska. Aj keď Washington a Moskva v súčasnosti bilaterálne rokujú o otázkach spojených s interoperabilitou svojich systémov, nielen USA sú skeptické k vytváraniu oddelených geografických sektorov. Zdôraznený bol fakt, že v procese tvorby systému je potrebná trpezlivosť, postupovať treba bez zbytočného unáhlenia. 
Prezident SR I. Gašparovič vo svojom vystúpení ocenil, že napriek pretrvávajúcim rozdielnym postojom k niektorým témam dokázali členovia NRC nájsť politickú vôľu na pokračovanie a ďalší rozvoj politického dialógu aj praktickej interakcie. Nezhody nemôžu brániť spolupráci. Slovensko bude tento trend aj naďalej podporovať, s cieľom dospieť ku skutočnému strategickému partnerstvu. Podporil vyjadrenia prezidentov Medvedeva a Obamu o tom, že NATO a Rusko už nestoja proti sebe a v tomto smere treba pracovať aj na potrebnej zmene verejnej mienky.
Na záver rokovania NRC boli schválené pripravené výstupy – Spoločné vyhlásenie NRC, Spoločné hodnotenie spoločných bezpečnostných výziev 21. storočia a Rozšírenie projektu NRC pre cvičenie personálu v boji proti narkotikám na Pakistan. V rámci Spoločného vyhlásenia bolo odsúhlasené rozhodnutie o obnovení spolupráce v oblasti protiraketovej ochrany bojiska, bol vydaný pokyn na vypracovanie celkovej Spoločnej analýzy budúceho rámca spolupráce v PRO. NATO sa taktiež s Ruskom dohodli na vytvorení spoločného trustového fondu na údržbu a prevádzku helikoptér pre Afganistan („NRC Helicopter Maintenance Trust Fund“), ktorý bude spustený v roku 2011. 

Závery a odporúčania
Summitové rokovania krajín NATO a ich partnerov dosiahli všetky požadované ciele. Navyše, z pohľadu vonkajšieho pozorovateľa boli tieto ciele dosiahnuté bez prílišného zviditeľnenia vnútornej zložitosti ich dosahovania, čo sa prejavilo aj v pomerne pozitívnom mediálnom vyznení summitu. 
Lisabonský summit zastihol Alianciu v pomerne konsolidovanom vnútornom stave, ktorý je však objektívnym výsledkom dlhšieho procesu prebiehajúceho v priebehu posledných rokov a ktorý bol veľmi dobre symbolizovaný návratom Francúzska do vojenských štruktúr NATO v apríli 2009. Významným faktorom celkovej úspešnosti summitu bolo aj obnovenie politického dialógu na najvyššej úrovni a praktickej spolupráce NATO s Ruskom.
V takejto zlepšenej vnútornej kondícii sa Aliancii podarilo pomerne hladko vypracovať a schváliť novú Strategickú koncepciu. Navyše, dobré vonkajšie a mediálne zvládnutie tohto procesu sprostredkovalo navonok obraz kohéznej a transparentnej organizácie. 
Vychádzajúc zo záujmov SR a zo stanovených cieľov delegácie pred summitom, možno rokovania v Lisabone vyhodnotiť ako úspešné a pozitívne inšpirujúce.
V súvislosti s ďalším smerovaním a vnútornou reformou NATO možno medzi najnáročnejšie úlohy do budúcnosti zaradiť vybudovanie teritoriálnej protiraketovej obrany európskych členských krajín Aliancie (a nastavenie vzájomne akceptovateľných modalít spolupráce s Ruskom v tejto oblasti), konkrétnu realizáciu naplánovaných reforiem veliteľskej štruktúry NATO a agentúr NATO, ako aj preorientovanie transformácie obrany na budovanie nedostatkových spôsobilostí obsiahnutých v Lisabonskom balíku.

Odporúčania pre najbližšie obdobie:
•	v rámci bezpečnostnej komunity SR diskutovať a analyzovať závery prijaté v Lisabone s cieľom zvýšiť informovanosť verejnosti o NATO;
•	posúdiť potrebu revízie Bezpečnostnej stratégie SR, Obrannej stratégie SR a vhodnosť spracovania ďalších strategických dokumentov pre rozvoj bezpečnostného sektora,
•	naďalej priebežne vyhodnocovať rozsah a formu angažovanosti SR pri stabilizácii a rozvoji Afganistanu s cieľom v maximálnej miere a zároveň adekvátne celkovým zdrojom, prispieť k vytváraniu podmienok na odovzdávanie zodpovednosti za bezpečnosť a rozvoj krajiny do rúk afganských orgánov;
•	pokračovať v aktívnej podpore a presadzovaní politiky otvorených dverí Aliancie, v nasledujúcom období s osobitným zameraním na krajiny západného Balkánu (Macedónsko, Čierna Hora, Bosna a Hercegovina);
•	v rámci strategického hodnotenia obrany SR posúdiť vo vzťahu k budovaniu nedostatkových spôsobilostí NATO prínos mnohonárodných riešení pri zabezpečovaní nedostatkových spôsobilostí OS SR, vrátane hľadania nových, inovatívnych spôsobov na ich dosiahnutie;  
•	stanoviť v rámci SR garanta pre plnenie bezpečnostných cieľov SR v oblasti kybernetickej obrany; okrem väzby na NSK a programové vyhlásenie vlády využiť pritom aj závery z účasti SR na cvičení Cyber Coalition 2010;
•	pred neformálnym jarným rokovaním ministrov obrany (marec 2011), zahraničných vecí (apríl 2011) a formálnym rokovaním ministrov obrany v lete 2011 pripraviť podrobnú pozíciu SR k protiraketovej obrane NATO v súlade so závermi summitu a pripravovanej Správy o protiraketovej obrane.