Author: koki
Last saved by: vavrovm
Company: Abyss Studios, Ltd.

Vyhodnotenie medzirezortného pripomienkového konania

Návrh preventívnych opatrení a systému odškodňovania pri mimoriadnych situáciách

Spôsob pripomienkového konania | od 29. septembra 2010 do 12. októbra 2010  (bežný postup – 10 pracovných dní)
Počet vznesených pripomienok, z toho zásadných | 23/17
Počet vyhodnotených pripomienok | 23
Počet akceptovaných pripomienok, z toho zásadných                                          18/16
Počet čiastočne akceptovaných pripomienok, z toho zásadných                            -
Počet neakceptovaných pripomienok, z toho zásadných                                       5/1
Rozporové konanie (s kým, kedy, s akým výsledkom) | Rozporové konania: dňa 4.11.2010  štátny tajomník MV SR s viceguvernérom NBS,  s prezidentom SAP; dňa 5.11.2010 so štátnym tajomníkom  MF SR,  so splnomocnencom vlády SR pre územnú samosprávu, integrovaný manažment povodí a krajiny; dňa 11.11.2010 GR kancelárie ministra vnútra SR s GR sekcie stratégie MH SR a s riaditeľom odboru krízového manažmentu a bezpečnosti MPSVR SR – všetky rozpory boli odstránené.
Počet odstránených pripomienok | 17
Počet neodstránených pripomienok | -

Sumár vznesených pripomienok podľa subjektov
Č. | Subjekt | Pripomienky do termínu | Pripomienky po termíne | Nemali pripomienky | Vôbec nezaslali
1. | Úrad geodézie, kartografie a katastra Slovenskej republiky | | | x |
2. | Úrad pre normalizáciu, metrológiu a skúšobníctvo Slovenskej republiky | | | x |
3. | Úrad pre verejné obstarávanie | | | x |
4. | Úrad priemyselného vlastníctva Slovenskej republiky | | | x |
5. | Protimonopolný úrad Slovenskej republiky | | | x |
6. | Úrad na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky | | | | x
7. | Národný bezpečnostný úrad | | | x |
8. | Združenie miest a obcí Slovenska | | | | x
9. | Ministerstvo zdravotníctva Slovenskej republiky | | | x |
10. | Odbor vládnej agendy Úradu vlády | nevyhodnocujú sa | | |
11. | Ministerstvo financií Slovenskej republiky | 2 (0o,2z) | | |
12. | Ministerstvo zahraničných vecí Slovenskej republiky | | | x |
13. | Ministerstvo obrany Slovenskej republiky | | | x |
14. | Najvyšší kontrolný úrad Slovenskej republiky | | | x |
15. | Úrad jadrového dozoru Slovenskej republiky | | | x |
16. | Štatistický úrad Slovenskej republiky | | | x |
17. | Ministerstvo dopravy, pôšt a telekomunikácií Slovenskej republiky | | | x |
18. | Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky | | | x |
19. | Ministerstvo spravodlivosti Slovenskej republiky | | | | x
20. | Ministerstvo školstva, vedy, výskumu a športu Slovenskej republiky | 1 (1o,0z) | | |
21. | Ministerstvo kultúry a cestovného ruchu Slovenskej republiky | 1 (1o,0z) | | |
22. | Ministerstvo pôdohospodárstva, životného prostredia a regionálneho rozvoja Slovenskej republiky | | | | x
23. | Ministerstvo hospodárstva a výstavby Slovenskej republiky | | 3 (2o,1z) | |
24. | Úrad splnomocnenca vlády SR pre územnú samosprávu, integrovaný manažment povodí a krajiny | 4 (1o,3z) | | |
25. | Úrad vlády Slovenskej republiky | | | | x
26. | Podpredseda vlády SR pre ľudské práva a menšiny | | | | x
27. | Správa štátnych hmotných rezerv Slovenskej republiky | | | x |
28. | Sociálna poisťovňa | | | x |
29. | Úrad pre reguláciu sieťových odvetví | | | x |
30. | Národná banka Slovenska | 4 (0o,4z) | | |
31. | Republiková únia zamestnávateľov | 3 (0o,3z) | | |
32. | Slovenská asociácia poisťovní | 5 (1o,4z) | | |
| SPOLU | 20 (3o,16z) | 3 (2o,1z) | 17 | 6

Vyhodnotenie vecných pripomienok je uvedené v tabuľkovej časti:

Subjekt | Č. prip. | Pripomienka | Typ | Vyh. | Spôsob vyhodnotenia

Ministerstvo školstva, vedy, výskumu a športu SR

1.

K časti „5. Pomoc z fondov Európskej únie“, prvý odsek. 
Pripomienka k časti „5. Pomoc z fondov Európskej únie“, prvý odsek: 
- navrhujeme preformulovať znenie prvej vety: „Primárnym nástrojom Európskej únie pre pomoc členským štátom postihnutým je Fond solidarity Európskej únie“.

O

A

Text bol upravený.

Úrad splnomocnenca vlády SR pre územnú samosprávu, integrovaný manažment povodí a krajiny

2.

K návrhu uznesenia 
- v návrhu uznesenia vlády SR odporúčame vypustiť body B.7.; B.9. a B.11. 
Zdôvodnenie: 
Problematiku obsiahnutú v predmetných bodoch návrhu uznesenia bude riešiť pripravovaný „Program revitalizácie krajiny a integrovaného manažmentu povodí SR“.

Z

A

Text bol upravený: body B.7, B.9., B.11 z návrhu uznesenia vlády SR boli vypustené a tiež z návrhu opatrení vo vlastnom materiáli.  
Na rozporovom konaní dňa 5. 11. 2010  na úrovni štátneho tajomníka MV SR a splnomocnenca vlády SR sa na základe spoločnej diskusie dohodlo, že k pripomienke B.11. bude text k tomuto bodu prislúchajúci vo vlastnom materiáli (časť 4.) upravený nasledovne: „Posúdiť možnosť vytvorenia zákonnej povinnosti poistenia nehnuteľného majetku poisťovňami a za tým účelom zriadiť expertnú pracovnú skupinu pri Ministerstve financií SR zo zástupcov Ministerstva financií SR, Ministerstva vnútra SR, Ministerstva spravodlivosti SR, Národnej banky Slovenska,  Slovenskej asociácie poisťovní  a splnomocnenca vlády SR pre územnú samosprávu, integrovaný manažment povodí a krajiny.“. Táto úloha v modifikovanej podobe bola premietnutá do návrhu uznesenia vlády SR a tiež do opatrení vo vlastnom materiáli.

3.

K vlastnému materiálu
- z kapitoly 2. FINANČNÉ PROSTRIEDKY NA PREVENTÍVNE OPATRENIA PRED POVODŇAMI odporúčame vyradiť bod 2.1. Návrh vyčlenenia finančných prostriedkov pre vybrané opatrenia z poistného sektora; 
Zdôvodnenie: 
Vláda Slovenskej republiky na svojom zasadnutí dňa 27.08.2010 vymenovala splnomocnenca vlády SR pre územnú samosprávu, integrovaný manažment povodí a krajiny (splnomocnenec) a uznesením č. 556/2010 uložila splnomocnencovi vypracovať medzirezortný, hospodársky Program revitalizácie krajiny a integrovaného manažmentu povodí SR (Program). Jedným z dôležitých procesov Programu je legislatívny proces prípravy komplexného systému financovania prevencie pred povodňami, financovanie preventívnych opatrení na znižovanie rizík povodní, rizík vysušovania krajiny a ostatných rizík náhlych živelných pohrôm (riziká). V rámci tohto legislatívneho procesu bude komplexne analyzovaná, posúdená a vyhodnotená problematika financovania prevencie pred povodňami a ostatnými rizikami a navrhnutý účinný, funkčný a makroekonomicky efektívny systém financovania. Predmetné práce na tomto legislatívnom procese budú zabezpečované prostredníctvom odborného tímu s participáciou všetkých zainteresovaných rezortov a sektorov. Program predpokladá ukončenie odbornej prípravy príslušných zákonov do 06/2011 a ukončenie celého predmetného legislatívneho procesu do 09/2011. 
1. Z tohto pohľadu preto spôsoby zabezpečovania finančných prostriedkov pre financovanie preventívnych opatrení pred povodňami tak, ako sú navrhované v bode 2.1. predkladaného materiálu hodnotíme ako nesystémové, úzko parciálne a z viacerých hľadísk diskriminačné. 
2. Navrhované zapojenie poistného sektora do financovania preventívnych opatrení pred povodňami jednoznačne : 
(i) diskriminuje zodpovedných vlastníkov majetku, ktorí poisťujú svoj majetok a ich zdroje (cez poistenie) majú pokrývať preventívne opatrenia pred povodňami, ktorých úžitky budú poskytnuté aj nezodpovedným vlastníkom, ktorí svoj majetok nepoisťujú, čo bude samozrejme demotivovať zodpovedné správanie a takto navrhnutý poistný systém nemôže dlhodobo spoľahlivo fungovať a bude podliehať deštrukcii (prvý zdroj deštrukcie), 
(ii) diskriminuje poisťovateľov s poisteným majetkom vo viac rizikových oblastiach a núti ich k zvýšeniu cien poistenia, čo sa následne prejaví nielen v nezáujme potenciálnych poistencov, ale nevyhnutne povedie k výpovediam poistných zmlúv aj zo strany tých súčasných (druhý zdroj deštrukcie), 
(iii) nezohľadňuje vyváženosť medzi zodpovednosťou a nárokom na náhradu škôd, vytvára zdroj permanentných konfliktov. 
3. Taktiež druhý navrhovaný spôsob financovania preventívnych opatrení formou odvodu od odberateľov podzemných vôd za predaný meter kubický vody je absolútne krajne nesystémový a diskriminačný, pretože bude zdrojom : 
(i) zvyšovania cien za odber pitnej a úžitkovej vody a nie bezvýznamného príspevku k zvýšeniu inflácie, a to dokonca prierezovo vo všetkých sektoroch hospodárstva, čo je absolútne nevhodné, neprípustné a nesystémové riešenie, ktoré navyše priamo diskriminuje odberateľov podzemných vôd, 
(ii) neopodstatnenej a nesystémovej väzby medzi na jednej strane dodávateľmi a odberateľmi podzemných vôd a na druhej strane príčinami povodní a ostatných rizík, pretože príčinou povodní v žiadnom prípade nie sú ani zdroje podzemnej vody, ani spôsoby ich distribúcie.

Z

A

Na základe rozporového konania dňa 5. 11. 2010  na úrovni štátneho tajomníka MV SR a splnomocnenca vlády SR bola časť 2.1. Návrh vyčlenenia finančných prostriedkov pre vybrané opatrenia z poistného sektora bola z návrhu vlastného materiálu vypustená. V tejto súvislosti bol upravený aj pôvodný názov materiálu.

4.

K vlastnému materiálu odporúčame MV SR:
- zriadiť verejný informačný portál  koordinácie poskytovania pomoci a odškodnenia s dostupnými informáciami o potrebách a ponuke pomoci;

Z

A

Na  rozporovom konaní dňa 5. 11. 2010 na úrovni štátneho tajomníka MV SR a splnomocnenca vlády SR pre územnú samosprávu, integrovaný manažment povodí a krajiny bolo dohodnuté, že MV SR zriadi  predmetný verejný informačný portál.

5.

K vlastnému materiálu odporúčame MV SR:
- v oblasti sociálnej pomoci a podpory odporúčame prizývať humanitárne mimovládne organizácie do štruktúry Krízových štábov na obvodných úradoch v sídle krajov a ich zaradenie medzi kontaktované organizácie, ktoré budú mať možnosť participovať na pracovných stretnutiach a budú mať prístup k informáciám o škodách a potrebách pomoci; zároveň budú poskytovať informácie z terénu a informácie o nimi poskytnutej pomoci občanom; 
- prizývať humanitárne mimovládne organizácie ako členov poradnej komisie pri úrade splnomocnenca vlády SR pre územnú samosprávu, integrovaný manažment povodí a krajiny; 
- umožniť prístup k skladovým priestorom v krajoch, kde bude možné zhromažďovať a krátkodobo uskladňovať materiálnu pomoc od súkromných darcov a firiem; 
- podporiť zverejňovanie informácie o verejných zbierkach humanitárnych mimovládnych organizácií – zabezpečiť súčinnosť s verejnoprávnymi médiami v tom zmysle, aby informovali verejnosť o číslach účtov pre zbierky a darcovské SMS správy; 
- do návrhu opatrení odporúčame zaradiť aj potrebu novelizácie zákona o verejných zbierkach, ktorý by umožňoval schválenie vyhlásenej verejnej zbierky na pomoc pri prírodných katastrofách na území SR do 24 hodín (v súčasnosti je to 30 dní).

O

N

Na rozporovom konaní dňa 5. 11. 2010  na úrovni štátneho tajomníka MV SR a splnomocnenca vlády SR sa na základe spoločnej diskusie dohodlo, že pripomienky sa  nebudú akceptovať a považujú sa za odporúčajúce.

Ministerstvo financií SR

6.

časti 2.1. Návrh vyčlenenia finančných prostriedkov pre vybrané opatrenia poistného sektora 
Nesúhlasím s odvodom 8 % z prijatého poistného na poistenie nehnuteľného majetku (napr. stavieb) a z iného majetku (napr. škôd na poľnohospodárskych plodinách). V nadväznosti na uvedené žiadam vypustiť úlohu C.1. z návrhu opatrení ako aj úlohu B.9. návrhu uznesenia vlády SR. Pripomienka je zásadná. 
Odôvodnenie: 
Zavedenie dodatočného odvodu vo výške 8% z nehnuteľného majetku nepovažujem za vhodné a spravodlivé z dôvodu, že náklady na preventívne opatrenia budú znášať len tie osoby, ktoré si poistili svoj nehnuteľný majetok. Pre tieto osoby je to v podstate dodatočná „daň“ za to, že aktívne a zodpovedne pristúpili k ochrane svojho majetku. Naopak, osoby, ktoré si nepoistili svoj nehnuteľný majetok nebudú žiadnym spôsobom finančne prispievať na preventívne opatrenia, ale budú benefitovať z pozitívnych efektov takýchto opatrení. 
Uvedený návrh môže pôsobiť kontraproduktívne, keďže môže viesť k nárastu cien príslušných poistných produktov, čo môže mať za následok pokles poistenia nehnuteľného majetku. Takýto stav by mohol viesť k následnému nárastu požiadaviek na pomoc zo strany štátu v prípade katastrofických udalostí. 
Navrhované riešenie vychádza z podobnej úpravy ako pri povinnom zmluvnom poistení motorových vozidiel (ďalej len „PZP“). Musím však konštatovať, že PZP je odlišný systém poistenia, nakoľko ide o zodpovednostné poistenie, t. j. kryje sa škoda spôsobená tretej osobe (obeť nehody) a nie tomu, kto má poistnú zmluvu uzavretú. Taktiež ide o povinné poistenie, t. j. všetci majitelia vozidiel benefitujú z opatrení, ktoré sú hradené z osobitného účtu Ministerstva vnútra Slovenskej republiky, ale všetci do systému aj finančne prispievajú. Uvedený systém v PZP je upravený aj na európskej úrovni smernicami EÚ.

Z

A

Na základe rozporového konania dňa 5. 11. 2010 na úrovni štátnych tajomníkov MV SR a MF SR bola časť 2.1. Návrh vyčlenenia finančných prostriedkov pre vybrané opatrenia z poistného sektora bola z návrhu vlastného materiálu vypustená. Taktiež bol vypustený bod B.9. z návrhu uznesenia vlády SR ako aj z návrhu opatrení vlastného materiálu a bod C.1. z návrhu opatrení.

7.

časti 4. Príspevok na kompenzáciu škôd na majetku fyzických a právnických osôb v dôsledku živelnej pohromy 
Neodporúčam zavedenie zákonnej povinnosti poistenia nehnuteľného majetku poisťovňami. Na základe uvedeného odporúčam vypustiť úlohu B.1. z návrhu opatrení ako aj úlohu B.11. návrhu uznesenia vlády SR. 
Odôvodnenie: 
Povinnosť uzavrieť poistenie pre poisťovne je vážnym zásahom do zmluvnej slobody súkromných subjektov a neodporúčam ju implementovať bez rozsiahlejšej odbornej diskusie s Ministerstvom spravodlivosti Slovenskej republiky, Národnou bankou Slovenska a Slovenskou asociáciou poisťovní. Takáto zmena by výrazne zasiahla do občianskoprávnych vzťahov a vyžiadala by si zmenu Občianskeho zákonníka. Podľa mojich informácií ani poistné právo v iných európskych krajinách neobsahuje podobne ustanovenú povinnosť poistiť nehnuteľný majetok zo strany poisťovní. 
Navrhované opatrenie je podľa môjho názoru nevykonateľné, keďže mnohé nehnuteľnosti nie sú poistiteľné za komerčných podmienok z dôvodu, že sa nachádzajú vo veľmi rizikových polohách, resp. cena poistenia by bola v takýchto prípadoch príliš vysoká.

Z

A

Na rozporovom konaní dňa 5. 11. 2010  na úrovni štátnych tajomníkov MV SR a MF SR sa na základe spoločnej diskusie dohodlo, že k pripomienke B.11. bude text k tomuto bodu prislúchajúci vo vlastnom materiáli  (časť 4.) upravený nasledovne: „Posúdiť možnosť vytvorenia zákonnej povinnosti poistenia nehnuteľného majetku poisťovňami a za tým účelom zriadiť expertnú pracovnú skupinu pri Ministerstve financií SR zo zástupcov Ministerstva financií SR, Ministerstva vnútra SR, Ministerstva spravodlivosti SR, Národnej banky Slovenska,  Slovenskej asociácie poisťovní  a splnomocnenca vlády SR pre územnú samosprávu, integrovaný manažment povodí a krajiny.“. Táto úloha v modifikovanej podobe bola premietnutá do návrhu uznesenia vlády SR a tiež do opatrení  vlastného  materiálu. Bod B.11. z návrhu uznesenia vlády SR bol vypustený a tiež bod B.1. z návrhu opatrení  vlastného materiálu.

Národná banka Slovenska

8.

1. Povinnosť poisťovní poistiť majetok 
Povinnosť poisťovní poistiť majetok občanov v Slovenskej republike, a to aj v rizikových oblastiach, keď o to občan Slovenskej republiky prejaví záujem, by podľa názoru Národnej banky Slovenska bola výrazným zásahom do zmluvnej autonómie, ktorá je jednou zo základných zásad súkromného práva. Zatiaľ čo poisťovni sa ukladá povinnosť poistiť majetok občanov v Slovenskej republike, ktorí o poistenie prejavia záujem, občanom sa povinnosť poistiť svoj majetok neukladá. Navrhovaná legislatívna zmena by mohla mať za následok, že: 
a) poisťovňa bude musieť klienta poistiť bez ohľadu na výsledok ohodnotenia ňou preberaného poistného rizika, čo by mohlo viesť k narušeniu finančnej stability poisťovne, čo je v rozpore s jedným zo základných princípov obozretného podnikania v poistnom sektore v zmysle platného zákona č. 8/2008 Z. z. o poisťovníctve a o zmene a doplnení niektorých zákonov a právnych aktov EÚ pre oblasť poisťovníctva, 
b) poisťovňa pristúpi k individuálnemu ohodnoteniu ňou preberaného poistného rizika, čo môže viesť k zvýšeniu poistného a následne k nezáujmu občanov poisťovať svoj majetok, a teda nevyrieši sa súčasná situácia.

Z

A

Na rozporovom konaní dňa 4. 11. 2010  na úrovni štátneho tajomníka MV SR a viceguvernéra NBS sa na základe spoločnej diskusie dohodlo, že bod  B.11. bude z návrhu uznesenia vlády vypustený a  text k tomuto bodu prislúchajúci vo vlastnom materiáli (časť 4.) bude upravený nasledovne: „Posúdiť možnosť vytvorenia zákonnej povinnosti poistenia nehnuteľného majetku poisťovňami a za tým účelom zriadiť expertnú pracovnú skupinu pri Ministerstve financií SR zo zástupcov Ministerstva financií SR, Ministerstva vnútra SR, Ministerstva spravodlivosti SR, Národnej banky Slovenska,  Slovenskej asociácie poisťovní  a splnomocnenca vlády SR pre územnú samosprávu, integrovaný manažment povodí a krajiny.“. Táto úloha v modifikovanej podobe bola premietnutá do návrhu uznesenia vlády SR a tiež do opatrení vo vlastnom materiáli.

9.

2. Odvod 8 % 
Navrhovaný odvodový systém (8 % z prijatého poistného na poistenie najmä nehnuteľného majetku na účel ochrany majetku pred živelnými pohromami) považuje Národná banka Slovenska za nevhodný z dôvodu, že náklady na navrhovaný systém budú znášať iba občania, ktorí si uvedomujú svoje riziká a poistia si svoj majetok. Odvod 8 % z prijatého poistného tiež môže viesť k zníženiu dostupnosti poistenia z dôvodu zvýšenia poistného, keďže odvod sa premietne do ceny poistenia.

Z

A

Na základe rozporového konania dňa 4.11.2010  bola časť 2.1. Návrh vyčlenenia finančných prostriedkov pre vybrané opatrenia z poistného sektora z návrhu vlastného materiálu vypustená. Taktiež bol vypustený bod B.9. z návrhu uznesenia vlády SR a k tomu prislúchajúce opatrenie vo vlastnom materiáli.

| 10. | 3. Ako sám predkladateľ uvádza vo svojom návrhu, prijatie odvodu v navrhovanej podobe vyvolá negatívne reakcie zo strany subjektov poistného trhu, preto je možné súhlasiť s predkladateľom, že navrhovaná úprava si vyžaduje odbornú diskusiu so všetkými dotknutými subjektmi (komerčné poisťovne a orgán dohľadu). | Z | A | Na rozporovom konaní dńa 4. 11. 2010  na úrovni štátneho tajomníka MV SR a viceguvernéra NBS na základe spoločnej diskusie sa uvedená pripomienka akceptovala.
| 11. | 4. Na záver upozorňujeme, že súčasťou preventívnych opatrení musí byť aj systémové riešenie zo strany samospráv a štátu napr. nevydávanie stavebných povolení v záplavových zónach, budovanie protipovodňovej ochrany, a nie riešiť vzniknutú situáciu prostredníctvom komerčných poisťovní. | Z | A | Na rozporovom konaní 4. 11. 2010  na úrovni štátneho tajomníka MV SR a viceguvernéra NBS  na základe spoločnej diskusie sa uvedená pripomienka akceptovala.

Ministerstvo hospodárstva a výstavby SR

12.

K vlastnému materiálu, časti 6. Možnosti riešení pomoci občanom postihnutých mimoriadnou udalosťou v oblasti sociálnej pomoci a podpory 
Nestotožňujeme sa s názorom, že navrhované zriadenie Centra sústredeného sociálneho zabezpečenia (CSSZ) ako bezodplatného inštitucionálneho zriadenia na príslušnom mestskom, respektíve obecnom úrade zriadenie nevyžaduje zvýšenie nákladov na personál, ani na materiálno-technické vybavenie samotného centra, ako subjektu s možnosťou poskytnutia verejno-prospešných služieb. 
Odôvodnenie: Pokiaľ by dané centrum malo plniť svoje poslanie, tak aktívna činnosť jeho personálneho zabezpečenia musí absolvovať vzdelávaciu prípravu, ktorá predstavuje určité finančné náklady. Ak v rámci činnosti centra má dôjsť aj k poskytnutiu azylu dotknutým osobám – musí byť zabezpečené materiálno-technické vybavenie takéhoto priestoru pre väčší počet osôb, čo rovnako vyžaduje finančné náklady. Taktiež by mala byť zabezpečená komunikácia medzi členmi centra (prostredníctvom IT, mobilné telefóny) – taktiež sú potrebné finančné náklady. Pokiaľ má Centrum sústredeného sociálneho zabezpečenia byť subjektom riešenia koordinovanej a efektívnej pomoci osobám postihnutým mimoriadnou udalosťou musí fungovať na projektovej báze (napr. neinvestičný fond alebo nezisková organizácia), ktorá jasne vymedzí svoje poslanie, zodpovednosť osôb a materiálno-technické zabezpečenie, vrátane finančného rozpočtu a jeho krytia.

Z

N

Po rozporovom konaní uskutočnenom dňa 11. 11. 2010 s MH SR a s MPSVR SR - MH SR ustúpilo od predmetnej pripomienky.

13.

K vlastnému materiálu, kapitola 2. Finančné prostriedky na preventívne opatrenia pred povodňami 
Pre úplnosť odporúčame doplniť informácie o podmienkach a fungovaní spolufinancovania preventívnych opatrení z Environmentálneho fondu.

O

N

Informácia o Environmentálnom fonde v rámci materiálu je postačujúca.

14.

K vlastnému materiálu, časti 2.1 
Posledný odsek časti 2.1 uvažuje o získaní ďalších prostriedkov na preventívne opatrenia odvodom od odberateľov podzemných vôd za predaný meter kubický vody, pričom tento odvod by bol odvádzaný na osobitný účet Ministerstva pôdohospodárstva, životného prostredia a regionálneho rozvoja SR. V súlade s v súčasnosti platným zákonom č. 364/2004 Z. z. (vodný zákon) poplatky za odbery podzemných vôd vyberá správca vodohospodársky významných vodných tokov a sú príjmom Environmentálneho fondu. Odporúčame v tomto zmysle zvážiť efektívnosť zavedenia nových odvodov za odber podzemnej vody.

O

N

Časť 2.1. Návrh vyčlenenia finančných prostriedkov pre vybrané opatrenia z poistného sektora bola z návrhu vlastného materiálu vypustená. Taktiež bol vypustený bod B.7.  z návrhu uznesenia vlády SR ako aj z návrhu opatrení vlastného materiálu.

Republiková únia zamestnávateľov

15.

Postoj RÚZ k predkladanému materiálu 
RÚZ považuje za potrebné venovať pozornosť protipovodňovým opatreniam, avšak spôsob, aký navrhuje predkladateľ resp. viacerí predkladatelia tohto materiálu považuje za nesystémové a nekoncepčné riešenie. 
RÚZ zásadne nesúhlasí s prenášaním nákladov za nezodpovednú vlastnú vodohospodársku politiku štátu na plecia komerčných subjektov. 
Predložený materiál bude mať jasný negatívny vplyv na podnikateľské prostredie, ktorým sa predkladateľ materiálu vôbec nezaoberal. RÚZ zásadne nesúhlasí s konštatáciou uvedenou v doložke vplyvov, podľa ktorej návrh nebude mať vplyv na podnikateľské prostredie.

Z

A

V nadväznosti na rozporové konania uskutočnené v dňoch 4. a 5. 11. 2010 so zástupcami MF SR, SAP, NBS a so splnomocnencom vlády SR pre územnú samosprávu, integrovaný manažment povodí a krajiny bola časť 2.1. Návrh vyčlenenia finančných prostriedkov pre vybrané opatrenia z poistného sektora bola z návrhu vlastného materiálu vypustená.  Boli vypustené body B.11., B.9. a B.7.  z návrhu uznesenia vlády SR ako aj z návrhu opatrení vlastného materiálu.

16.

Pripomienky RÚZ k predkladanému materiálu 
1. Prenášanie bremena za nezodpovednú vodohospodársku politiku štátu 
RÚZ považuje predložený návrh, podľa ktorého by poisťovací sektor bol povinný platiť povinný odvod vo výške 8% z prijatého poistného za nesystémový a nekoncepčný. 
Navrhovaným materiálom sa prenáša bremeno zodpovednosti štátu za roky zanedbávanú a nezodpovednú vodohospodársku politiku na vybraný privátny sektor. Cez poistenie, ale ani cez iné podnikateľské sektory, nie je možné riešiť dlhé roky zanedbávané financovanie a výkon protipovodňových opatrení, keď stavebné úrady v rámci územných konaní a stavebných povolení nedodržali zákon tým, že povoľovali stavby aj na vysoko rizikových územiach v povodňových oblastiach, kde je takáto výstavba zakázaná, taktiež stavebné úrady vôbec neriešili otázku odstraňovania čiernych stavieb, ale práve naopak, dodatočne ich legalizovali. 
Predložený návrh RÚZ preto považuje za osobitné, skryté a diskriminačné zdanenie časti podnikateľského sektora a zásadne s ním nesúhlasí.

Z

A

Tak ako predchádzajúce vyhodnotenie.

17.

Diskriminácia zodpovedných vlastníkov nehnuteľností, ktorí sa dobrovoľne poistili 
RÚZ považuje predložený návrh za nespravodlivý, nakoľko zodpovední vlastníci nehnuteľností si svoj majetok poistili a de facto sa majú podieľať na odškodňovaní tých vlastníkov nehnuteľností, ktorí stavali svoje domy v záplavových oblastiach a taktiež s tými, ktorí si svoje pozemky a stavby nepoistili. 
Predloženým návrhom sa diskriminujú zodpovední poistení, ktorí sa podieľajú na odškodňovaní majetku aj tých, ktorí si svoje majetky nepoistili alebo stavali v oblastiach, ktoré sú vysoko rizikové, s čím RÚZ zásadne nesúhlasí. Návrh povedie k „morálnemu hazardu“ t.j. k podporovaniu rizikového správania časti majiteľov nehnuteľností na úkor ostatných zodpovedných majiteľov.
Dopadom bude zvýšenie poistného a zníženie schopnosti poistiť svoj majetok 
Predložený návrh povedie logicky k zvyšovaniu celkového poistného za poistenie nehnuteľností a domácností. Klienti poisťovní sa tak stanú nositeľmi zaťaženia súkromnej podnikateľskej sféry. Na toto zvýšenie opäť doplatia osoby, ktoré zodpovedne pristupujú k svojmu majetku a snažia sa riziko jeho poškodenia alebo zničenia minimalizovať už samotným výberom lokality bývania a zabezpečením svojho bývania prostredníctvom poistenia. 
Napokon návrh môže spôsobiť aj to, že aj zodpovední vlastníci, ktorí svoj majetok mali doteraz poistený, si vzhľadom na zvýšenie cien poistného nebudú môcť toto poistenie dovoliť zaplatiť.

Z

A

Na základe rozporových konaní zo 4.11. 2010 a 5. 11. 2010 vyššie uvedených so zástupcami MF SR, NBS, splnomocnencom vlády SR pre územnú správu a integrovaný manažment povodí a krajiny a Slovenskej asociácie poisťovní sa dohodlo, že bod B.11. z návrhu uznesenia vlády SR bude vypustený s tým, že text vo vlastnom materiáli  (časť 4.) sa upraví takto: „Posúdiť možnosť vytvorenia zákonnej povinnosti poistenia nehnuteľného majetku poisťovňami a za tým účelom zriadiť expertnú pracovnú skupinu pri Ministerstve financií SR zo zástupcov Ministerstva financií SR, Ministerstva vnútra SR, Ministerstva spravodlivosti SR, Národnej banky Slovenska,  Slovenskej asociácie poisťovní  a splnomocnenca vlády SR pre územnú samosprávu, integrovaný manažment povodí a krajiny.“. Táto úloha v modifikovanej podobe bola premietnutá do návrhu uznesenia vlády SR a tiež do opatrení vo vlastnom materiáli.

Ministerstvo kultúry a cestovného ruchu SR

18.

Všeobecne k materiálu 
Navrhované rozšírenie systému zdrojov sťažuje prehľad v celkovom balíku rezerv a iných zdrojov. Preto navrhujeme spracovať prehľad druhov existujúcich záchranných mechanizmov, spôsob ich tvorby, subjektu oprávneného rozhodnúť o použití, ako aj stanoviť spôsob prideľovania.

O

N

Návrh materiálu je dostatočne prehľadný a zrozumiteľný.

Slovenská asociácia poisťovní

19.

Stanovisko Slovenskej asociácie poisťovní k návrhu 
Vo všeobecnej rovine považujeme za dôležité a vítame fakt, že sa vláda SR začala zaoberať preventívnymi opatreniami a zároveň pravidlami odškodňovania pri mimoriadnych udalostiach. Vyslovujeme však prekvapenie, že štát (či už vo forme centrálnej vlády, krajských samospráv, alebo obcí) nehodlá niesť rozhodujúci podiel nákladov na preventívne opatrenia alebo odškodnenie a navrhuje preniesť túto úlohu a zodpovednosť na komerčný sektor bez primeraných právnych a ekonomických analýz problematiky. Návrh, ktorý sa tvári ako ústretový voči štátnemu rozpočtu a tiež má pomôcť občanom postihnutým prírodnými katastrofami, vykazuje vo filozofickej rovine minimálne tieto vážne pochybenia: 
• Návrh je de facto nasmerovaný voči tým občanom, ktorí sa uvedomelo zabezpečujú pre prípad, že nastane mimoriadna udalosť a platia tomu primerané poistné. Poistné, ktoré klient poisťovní zaplatí, musí byť kalkulované tak, aby bola poisťovňa schopná splniť všetky záväzky. Záväzok na odvod vo výške 8 % zatiaľ v poistnom kalkulovaný nie je, ale do budúcnosti by v ňom musel byť, čo znamená vážny predpoklad zvýšenia sadzieb poistného. 
• Návrh môže zabrzdiť aj aktivity a investície štátu a samospráv na predchádzanie škodám spôsobených povodňami, ktorí za predpokladu krytia vniknutých škôd poistením, môžu takéto investície považovať za menej dôležité. 
• Finančné zainteresovanie poisťovní na preventívnych opatreniach ochrany majetku pred povodňami odvodom časti poistného a jednostranne nastavená kontraktačná povinnosť pre poistenie nehnuteľností je neštandardné a nemá obdobu v krajinách Európskej únie. 
• Zákonom stanovený príkaz pre poisťovňu prebrať na seba aj nepoistiteľné riziká (poisťovanie nehnuteľnosti v povodňových oblastiach, kde nemožno v súčasnosti považovať vznik škody za náhodnú udalosť, ale za udalosť, ktorá nastane v blízkej dobe s vysokou pravdepodobnosťou) znamená, že SR by prestala rešpektovať európske direktívy pre poisťovníctvo. Výrazne by sa tým zmenili podmienky pre podnikanie v poisťovníctve, čo by mohlo byť dôvodom pre spory zahraničných vlastníkov poisťovní so štátom o náhradu škody, vyplývajúcu z porušenia medzinárodných zmlúv o ochrane investícií. 
• Cez poistenie nie je možné riešiť štátom dlhé roky zanedbávané financovanie a výkon preventívnych protipovodňových opatrení, keď stavebne úrady v rámci územných konaní a stavebných povolení nedodržiavali zákon tým, že povoľovali stavby aj na vysoko rizikových územiach v povodňových oblastiach, kde je takáto výstavba zakázaná, stavebné úrady vôbec neriešili otázku odstraňovania čiernych stavieb, ale práve naopak, dodatočne ich legalizovali. 
• Nie je pravdou to, čo tvrdí materiál v časti Doložka vplyvov, že návrh opatrení nebude mať vplyv na podnikateľské prostredie, nakoľko predložený návrh by mal výrazne negatívny vplyv na podnikateľské prostredie zavádzaním nových výnimiek (osobitný odvod 8% pre časť podnikateľov). Možno tiež predpokladať negatívny vplyv na zamestnanosť v poisťovniach z dôvodov hľadania úspory nákladov. Navyše, uvedený návrh môže negatívne ovplyvniť aj záujem zahraničných akcionárov o pôsobenie na slovenskom poistnom trhu, keďže v ostatných európskych krajinách obdobný odvod a zaťaženie súkromnej sféry neexistuje a rovnako negatívne môže vplývať aj štátny rozpočet v podobe nižšieho výberu daní od poisťovní - znížením výberu poistného kvôli obmedzenej dostupnosti poistenia z dôvodu jeho vyšších cien. 
• Sektor poisťovníctva sa musí v súčasnosti vysporiadavať s následkami finančnej krízy a už bude značne negatívne zasiahnutý zmenou zákona č. 595/2003 Z. z. o dani z príjmov zrušením daňového zvýhodnenia životného poistenia. Navrhované opatrenie by mohlo mať negatívny vplyv na finančnú stabilitu slovenského poisťovníctva, pričom chceme poukázať na skutočnosť, že podľa štatistík Národnej banky Slovenska je približne 20% poisťovní už v súčasnosti (účtovný rok 2009) v strate a viaceré ďalšie len v minimálnom zisku. Schválenie predloženého návrhu môže mať tiež za následok, že časť poisťovacieho sektora bude podobne ako vo viacerých krajinách Európskej únie nútená kvôli vládnym opatreniam žiadať pomoc od štátu. Zastávame názor, že predkladatelia Návrhu preventívnych opatrení a systému odškodňovania pri mimoriadnych situáciách nezohľadnili vyššie uvádzané následky, ktoré by plánovanou právnou úpravou mohli nepochybne spôsobiť opačný efekt ako je sledovaný cieľ zamýšľaných opatrení.

Z

A

Na základe rozporového konania dňa 4. 11. 2010 na úrovni štátneho tajomníka MV SR a prezidenta SAP  bola všeobecná pripomienka akceptovaná.

20.

Pripomienky k bodu 2.1.: Návrh vyčlenenia finančných prostriedkov pre vybrané opatrenia z poistného sektora 
 Zavedenie povinného odvodu z poistného prijatého na poistenie nehnuteľného majetku považujeme za nesystémové a neprijateľné najmä z nasledujúcich dôvodov: 
1. Návrh vyčleňuje úzku časť podnikateľského sektora - poisťovníctvo - ktoré má byť zaťažené výrazným spôsobom - špeciálnym odvodom vo výške 8% z poistného za poistenie nehnuteľností a poľnohospodárskych plodín. Ide o mimoriadne, osobitné, skryté a naviac diskriminačné zdanenie časti podnikateľského sektora, ktoré je v rozpore s Čl. 35 Ústavy Slovenskej republiky, ktorý garantuje rovnosť podnikateľských subjektov. Návrh vôbec nezdôvodňuje, prečo sa osobitné zdanenie má týkať práve sektoru poisťovníctva, hoci zisk v oblasti nehnuteľností dosahujú aj mnohé iné sektory hospodárstva napr. bankovníctvo (má byť pre ne zavedený mimoriadny odvod z poskytnutých hypotekárnych úverov?), finanční sprostredkovatelia (analogicky mimoriadny odvod z provízií?), prípadne developeri a stavbári (mimoriadny odvod z ceny prevádzaných nehnuteľnosti?) atď. V prípade, ak štát nenachádza vnútorné zdroje na systém preventívnych opatrení a odškodnenie prostredníctvom šetrenia na strane výdavkov, potom je štandardným opatrením využívaným v krajinách Európskej únie zvýšenie daní pre všetky fyzické a/alebo právnické osoby. 
2. Zo zákona č. 7/2010 Z. z. o ochrane pred povodňami nevyplývajú pre poisťovne (ktoré sa v prípade zavedenia odvodu majú podieľať finančnými prostriedkami z ich podnikateľskej činnosti na financovaní preventívnych opatrení) žiadne povinnosti okrem povinností, ktoré by sa vzťahovali na ne ako na právnické osoby, ktorých stavba, objekt alebo zariadenie na území obce môže byť postihnuté povodňou, prípadne na ktoré by sa vzťahovali povinnosti podľa § 41 uvedeného zákona. Z uvedeného zákona nevyplývajú pre poisťovne žiadne povinnosti v oblasti prevencie na ochranu pred povodňami, na financovaní ktorej sa majú poisťovne podľa navrhovaného materiálu cez odvodovú povinnosť podieľať, čo považujeme za požiadavku bez právneho základu a v rozpore s princípmi právneho štátu. 
3. Tvorca návrhu použil vzor odvodu z povinného zmluvného poistenia za škodu spôsobenú prevádzkou motorového vozidla podľa § 33 zákona č. 8/2008 Z. z. o poisťovníctve a o zmene a doplnení niektorých zákonov, podľa ktorého je poisťovňa povinná odviesť 8 % z prijatého poistného z povinného zmluvného poistenia zodpovednosti za škodu spôsobenú prevádzkou motorového vozidla (PZP) na osobitný účet ministerstva vnútra. Upozorňujeme navrhovateľov, že paralelu s PZP nie je možné hľadať z dôvodu, že ide o rôzne druhy poistení – poistenie majetku a poistenie zodpovednosti. Princípom PZP je ochrana obetí dopravných nehôd, t.j. poškodených, nie samotných poistených. Na druhej strane - za vlastný majetok a jeho ochranu nesie v prvom rade zodpovednosť sám vlastník. Argumentáciu autorov návrhu, že „z legislatívno–technického hľadiska je možné využiť tento podobný systém, už implementovaný v zákone, v relatívne krátkej dobe a bez potreby nastavovať nový systém alokácie finančných prostriedkov“ považujeme v zmysle vyššie uvedených dôvodov za chybnú a zavádzajúcu. 
Upozorňujeme však, že len z titulu splnenia zákonnej požiadavky mať uzatvorené poistenie by v praxi mohlo dochádzať aj k úmyselnému „podpoisteniu“ objektov. Na rozdiel od PZP nejde o poistenie zodpovednosti so zákonnými limitmi, ale o poistenie vlastného majetku, kedy si poistnú sumu stanovuje poistník. Aj napriek zákonnej povinnosti sa môže stať, že majetok nebude poistený dostatočne. V tejto súvislosti si dovoľujeme zdôrazniť, že v prípade stavieb neexistuje mechanizmus na posúdenie technického stavu nehnuteľnosti a jeho prevádzky (ako je to v prípade vozidiel – STK); je odhadované, že cca 15% nehnuteľností na Slovensku je vzhľadom na stav nepoistiteľných. Poisťovňa, ktorá je nositeľom poistného rizika, musí mať vždy právo rozhodnúť, či konkrétna vec je spôsobilá na poistenie a za akých podmienok. V opačnom prípade, by sa napríklad poisťovali nehnuteľnosti v nespôsobilom stave a hrozilo by zvýšenie počtu poistných podvodov. 
4. Návrh na zaťaženie poistného sektora odvodom vo výške 8 % nie je podložený žiadnymi konkrétnymi kalkuláciami, ktoré by preukazovali predpokladanú výšku nákladov na preventívne opatrenia, výšku vlastných zdrojov, príjem z odvodu a pod. Takýto všeobecný návrh na odvod vo výške 8 % je absolútne neodôvodnený. 
5. Napojenie navrhovaného odvodu poisťovní na rozpočtovú kapitolu Ministerstva pôdohospodárstva, životného prostredia a regionálneho rozvoja Slovenskej republiky je absolútne nelogické a bez nadväznosti na príslušné právne predpisy, nakoľko uvedené ministerstvo je ústredným orgánom štátnej správy pre rôzne oblasti, nie však pre výkon poisťovacej činnosti (kompetenčný zákon). 
6. Diskriminácia zodpovedných občanov – zavedenie odvodu časti poistného sa nevyhnutne pro futuro musí prejaviť vo zvýšení celkového poistného za poistenie nehnuteľností. Klient sa tak stane nepriamo nositeľom zaťaženia súkromnej sféry. Na toto zvýšenie však paradoxne doplatia osoby, ktoré zodpovedne pristupujú k svojmu majetku a snažia sa riziko jeho poškodenia alebo zničenia minimalizovať už samotným výberom lokality bývania (tým, že si vyberú bývanie v miestach, kde nie je zvýšené riziko živelných pohrôm) a zabezpečením svojho bývania prostredníctvom poistenia. Preventívne opatrenia budú tak financované z peňazí zodpovedných v prospech tých nezodpovedných. Uvedený návrh povedie k tzv. „morálnemu hazardu“, t.j. k podporovaniu rizikového správania časti majiteľov nehnuteľností na úkor ostatných - zodpovedných majiteľov. 
7. Spájanie produktov – v súčasnosti poisťovanie bývania v oblasti retailu patrí medzi produkty, kde sa vo veľkej miere uplatňuje tvorba „produktových balíčkov“, ktoré komplexne pokrývajú poistné potreby fyzických osôb pri zabezpečení ich bývania. Tieto produktové balíčky spájajú rôzne druhy poistných rizík a rôzne predmety poistenia. Tradične sa v týchto balíčkoch objavujú aj zložky, ktoré sa poistenia nehnuteľnosti vôbec nedotýkajú: 
a) poistenie zodpovednosti za škodu vyplývajúcu z vlastníctva nehnuteľnosti, 
b) poistenie zodpovednosti za škodu spôsobenú príslušníkmi domácnosti (tzv. poistenie občianskej zodpovednosti príslušníkov domácnosti), 
c) doplnkové asistenčné služby (napr. v prípade vymknutia, náhlej potreby opráv domácich spotrebičov), 
d) poistenie hnuteľných vecí, ktoré tvoria zariadenie a vybavenie domácnosti. 
Predkladaný materiál tieto špecifiká vôbec nerieši a preto je pravdepodobné, že odvod by postihol aj tieto zložky poistenia, tzn. že by sa platil aj za nesúvisiace riziká, čo nemá žiadne opodstatnenie. Poisťovne by na takýto krok museli za účelom zachovania úrovne poistného reagovať rozdelením produktových balíčkov, s čím sú spojené ďalšie náklady, ktoré by v konečnom dôsledku viedli k zbytočnému zaťaženiu spotrebiteľa. 
8. Rôznorodosť poistných rizík – voľba poistných rizík, ktoré sú predmetom poistenia nehnuteľnosti, je v prvom rade záležitosťou dohody medzi klientom a poisťovňou. V praxi sa preto môžeme stretnúť s rôznymi podobami poistenia nehnuteľnosti. V mnohých prípadoch sa poistenie nehnuteľnosti dojednáva nielen pre prípad živelných rizík (ktorých rozsah sa tiež v jednotlivých poistných zmluvách zásadne líši), ale aj pre prípad iných udalostí, napr. krádež vlámaním alebo vandalizmus. Z pohľadu filozofie predkladaného materiálu a účelového viazania odvedených finančných prostriedkov by malo byť poistné odvádzané iba zo živelného poistenia nehnuteľností, túto skutočnosť však predkladaný materiál žiadnym spôsobom nezohľadňuje. 
9. Ohrozenie solventnosti poisťovní – ustanovenie § 35 ods. 1 zákona č. 8/2008 Z. z. od poisťovní striktne vyžaduje, aby poistné bolo stanovené na takej úrovni, aby „výška poistného zabezpečovala trvalú splniteľnosť všetkých záväzkov poisťovne a pobočky zahraničnej poisťovne vrátane tvorby dostatočných technických rezerv.“ V poslednom období došlo k viacerým opatreniam vo vzťahu k poisťovniam, ktoré zvýšili administratívne náklady poisťovní a ďalšie zásadné zvýšenie nákladov poisťovne čaká v súvislosti s implementáciou smernice SOLVENCY II. Poisťovne však žiadnym spôsobom nevedia premietnuť zvýšenie týchto nákladov do poistného stanoveného v už existujúcich zmluvách, preto postupné zvyšovanie nákladovosti bude mať za následok znižovanie rentability jednotlivých produktov. 
10. Navyše v prípade, že by sa z akýchkoľvek dôvodov daný odvod nemohol premietnuť do vyšších poistných sadzieb (štátna regulácia), pre poisťovne by vznikol problém získať zaistenie, keďže zaistné, ktoré sa všeobecne vypočítava z poistného po odvodoch, by nepostačovalo na krytie zaistenia poistených prírodných rizík. 
11. Zavedenie dodatočného 8 % odvodu môže spôsobiť, že poistné prijaté poisťovňami nebude schopné pokryť požiadavky stanovené všeobecne záväznými právnymi predpismi. Návrh neberie do úvahy, že žiaden mimoriadny odvod vo výške 8% nie je kalkulovaný do ceny poistenia nehnuteľností a poisťovňa podľa Občianskeho zákonníka nie je oprávnená zahrnúť jednostranne (bez písomného súhlasu klienta) odvod do zvýšenia ceny poistného. Odvod by spôsobil, že by cena poistného existujúcich poistných zmlúv prestala spĺňať požiadavky zákona č. 8/2008 Z. z. o poisťovníctve o trvalej udržateľnosti splnenia záväzkov poisťovne z uzavretých poistných zmlúv. Keďže tak poisťovne nebudú môcť zvýšiť poistné v už existujúcich zmluvách (čo je zásadný rozdiel v porovnaní s PZP podľa zákona č. 381/2001 Z. z., kde dochádza ku každoročnej úprave poistného), jediný spôsob, ktorým poisťovne budú môcť zabezpečiť súlad s požiadavkou § 35 zákona o poisťovníctve, bude vypovedať „staré“ poistné zmluvy. Tento krok však môže viesť k chaosu, ktorý nie je v záujme ani poisťovní, ani klientov a ani regulátora či štátu.

Z

A

Na základe rozporového konania dňa 4. 11. 2010 na úrovni štátneho tajomníka MV SR a prezidenta SAP   bola časť 2.1. Návrh vyčlenenia finančných prostriedkov pre vybrané opatrenia z poistného sektora bola z návrhu vlastného materiálu vypustená.

21.

Pripomienka k bodu 3: Kompenzácia strát spôsobených nepriaznivou poveternostnou situáciou 
 Akékoľvek formy dotácií ex post (po katastrofickej udalosti) by mali byť zo strany štátu prehodnotené, keďže v súčasnej podobe návrhu nemotivujú k zodpovednejšiemu správaniu sa a uvedomeniu si potreby poistenia majetku voči živelným pohromám. V prípade, ak by boli dotácie nasmerované preventívne ako určitý príspevok (podiel) k poistnému na poistenie nehnuteľnosti, nie až ako následná pomoc pri majetkovej ujme po katastrofe, je predpoklad, že miera zabezpečenia majetku poistením by sa zvýšila, znížilo by sa zaťaženie štátneho rozpočtu presunom časti rizika na komerčné poistenie a zároveň vyššia prepoistenosť by znamenala menšiu volatilitu v kmeňoch poisťovní. Subvencie k poistnému by pre štátny rozpočet znamenali menšiu finančnú náročnosť než následná sanácia katastrofálnych škôd.

Z

A

Na základe rozporového konania dňa 4. 11. 2010 na úrovni štátneho tajomníka MV SR a prezidenta SAP  bola všeobecná pripomienka akceptovaná.

22.

Pripomienky k bodu 4: Príspevok na kompenzáciu škôd na majetku fyzických a právnických osôb v dôsledku živelnej pohromy 
 Legislatívnu iniciatívu, ktorá má zaviesť pre poisťovne povinnosť, podľa ktorej budú musieť poistiť aj majetok v rizikových oblastiach, považujeme za aktivitu, ktorá vychádza z nepochopenia základných princípov poisťovníctva, ktoré sú akceptované v rámci celej Európskej únie. Podľa našich vedomostí takáto povinnosť nikde v Európe neexistuje. V súvislosti s touto iniciatívou považujeme za potrebné poukázať najmä na nasledujúce skutočnosti: 
1. Výlučná povinnosť poisťovne uzavrieť na návrh poistníka poistnú zmluvu je v rozpore so základným princípom právneho vzťahu – zásadou zmluvnej voľnosti a neprimeraným spôsobom zasahuje do podnikania poisťovne. 
Vo sfére súkromných záväzkových vzťahov je najdôležitejšou zásadou práve zásada zmluvnej voľnosti, v zmysle ktorej žiadna strana nie je povinná vstúpiť do súkromnoprávneho vzťahu bez toho, aby s takýmto vstupom vyjadrila súhlas. V prípade, ak navrhovateľ uvažuje výlučne o variante, v ktorom bude poisťovňa povinná na výzvu poistníka vstúpiť do poistenia bez súčasne zákonom uloženej recipročnej povinnosti každého vlastníka nehnuteľného majetku uzavrieť poistnú zmluvu, porušuje tým práve zásadu zmluvnej voľnosti. Aj príklady uvedené v prílohe č. 1 materiálu, týkajúce sa podobných systémov zabezpečenia v iných krajinách, vychádzajú buď z premisy zmluvnej voľnosti (na čo nie je potrebné meniť náš OZ) alebo zo systému povinného zmluvného poistenia, pričom toto riešenie je použité výlučne v štátoch s vysokým rizikom živelnej udalosti na celom štátnom území (Turecko). 
2. Návrh ignoruje základnú definíciu poisťovacej činnosti – základným prvkom, ktorý odlišuje poisťovne od iných podnikateľských subjektov, je skutočnosť, že poisťovne obchodujú s rizikom. S každou podnikateľskou činnosťou sú spojené riziká, iba pre poisťovne je však charakteristické, že existencia a prijatie rizika nie je iba vedľajším faktorom sprevádzajúcim výkon podnikateľskej činnosti, ale prijatie rizika je priamo podnikateľskou činnosťou. Jednotlivé subjekty na trhu odlišuje práve prístup k riziku a schopnosť s týmto rizikom pracovať a generovať pri obchode s rizikom zisk. Zavedenie povinnosti prijať do poistenia aj nehnuteľnosti, ktoré by vzhľadom na veľkosť rizika poisťovňa neprijala, je popretím esenciálnych princípov fungovania poisťovne. Poistná udalosť je tradične vymedzená ako náhodilá a náhla udalosť, avšak poisťovanie nehnuteľností v lokalitách, kde pravidelne (v niektorých prípadoch dokonca každý rok) dochádza k živelným udalostiam, zásadným spôsobom neguje prvok náhodilosti. 
Práve náhodilosť je jedným z definičných znakov poistnej udalosti. V navrhovanej úprave však poistiteľ nebude môcť odmietnuť uzavrieť poistnú zmluvu ani s poistníkom, u ktorého je preberané riziko vzniku poistnej udalosti vysoké, resp. u ktorého toto riziko hraničí s istotou, že poistná udalosť nastane. Práve v oblastiach ohrozených rizikom povodní resp. záplav bude rizikovosť klienta najvyššia. Takéto riziká sú pre poisťovňu neprijateľné a v extrémnych prípadoch pre absenciu prvku náhodilosti i nepoistiteľné. 
3. Návrh neprihliada na ostatné parametre nehnuteľnosti – pri rozhodovaní o tom, ktoré nehnuteľnosti môžu byť prijaté do poistenia, poisťovne zohľadňujú niekoľko skupín parametrov a umiestnenie nehnuteľnosti v určitej rizikovej zóne je iba jedným z týchto hľadísk. Ďalším dôležitým faktorom je aj technický stav nehnuteľnosti. Pre Slovensko je charakteristické, že mnohé nehnuteľnosti nespĺňajú základné stavebno-technické požiadavky stanovené všeobecne záväznými predpismi a vzhľadom na to je riziko vzniku škody na týchto nehnuteľnostiach oveľa vyššie ako pri nehnuteľnostiach, ktoré sú postavené a udržiavané v súlade s príslušnými predpismi. Zavedenie povinnosti poistiť nehnuteľnosť bude mať za následok, že sa do poistenia dostanú aj nehnuteľnosti, ktoré by poisťovňa za iných okolností vôbec nepoistila, a to bez ohľadu na to, či sa nachádzajú v rizikovej oblasti. 
4. Ohrozenie zaistných vzťahov, zníženie kapacity poisťovní – domnievame sa, že v rámci poistenia nehnuteľností všetky poisťovne využívajú systém obligatórneho zaistenia, prostredníctvom ktorého zabezpečujú zvyšovanie svojich kapacít. Pri upisovaní nehnuteľností, ktoré vstupujú do zaistenia, však poisťovne musia dodržiavať pravidlá a požiadavky dohodnuté so zaisťovňami. Zavedenie povinnosti poisťovať nehnuteľnosti bez ohľadu na skutočnú výšku rizika môže mať vážny dopad na zmluvné vzťahy so zaisťovateľmi a je veľmi pravdepodobné, že takéto nehnuteľnosti nebudú zaisťovatelia ochotní prijať do zaistného kmeňa. V tom prípade bude celé riziko znášať poisťovňa na vlastný vrub, čo bude mať pri vysokorizikových nehnuteľnostiach závažný dopad na kapacitu a finančnú kondíciu poisťovne. Ak bude povinnosť poistenia nehnuteľnosti postavená absolútne, bez možnosti odmietnutia poistenia, môže sa stať, že poisťovne budú musieť poisťovať nehnuteľnosti aj nad rámec svojich kapacít, čím sa dostanú do rozporu so zákonom o poisťovníctve a zároveň sa vystavia veľkému riziku kolapsu v prípade vzniku živelnej udalosti. Stačí si predstaviť, že väčšina obyvateľov nejakej obce postavenej v záplavovej zóne sa rozhodne poistiť sa v jednej poisťovni. Povodeň väčšieho rozsahu v tejto obci alebo v povodí jedného toku potom môže spôsobiť škody takého rozsahu, ktoré poisťovňa nebude schopná kryť. 
5. Pokiaľ by teda poisťovne boli zo zákona nútené prijímať neprijateľné riziká, existuje riziko absolútnej deformácie poistného trhu na Slovensku a jeho nekompatibility s jednotným európskym trhom. Poistenie by prestalo byť poistením (t.j. zmluvou o prebratí náhodilého rizika), ale bolo by iba prenesením zodpovednosti za financovanie nehnuteľnosti, ktorá je pravidelne atakovaná a poškodzovaná prírodným živlom. V takomto prípade by bolo namieste, aby štát garantoval schopnosť poisťovne plniť záväzky zo škôd spôsobených v rizikových oblastiach, obdobne ako poskytol stopercentnú garanciu za vklady v bankách. 
6. Nekompatibilita s požiadavkami smernice SOLVENCY II – nosným prvkom smernice SOLVENCY II je veľký dôraz na prácu s rizikom – identifikáciu, hodnotenie, monitorovanie rizík a prenos výsledkov týchto procesov do poistno-matematickej a účtovnej agendy poisťovne. Smernica kladie vysoké požiadavky na klasifikáciu všetkých rizík, ktoré súvisia s činnosťou poisťovne (nielen poistných rizík) a pri poistných rizikách vyžaduje aj zohľadňovanie dodatočných kritérií, ktoré môžu mať dopad na schopnosť poisťovne plniť svoje záväzky vyplývajúce z poistných zmlúv. Medzi tieto dodatočné kritéria patrí aj výskyt mimoriadnych udalostí, akými sú živelné pohromy, epidémie a pod. (tzv. katastrofické riziká). Zavedenie navrhovanej povinnosti poistenia tiež výrazne narúša koncepciu riadenia rizík, najmä rizika koncentrácie. Zavedenie povinnosti poisťovať nehnuteľnosti aj v rizikových oblastiach je preto podľa nášho názoru v takom zásadnom rozpore so smernicou SOLVENCY II, že takýto návrh vylučuje plnohodnotnú transpozíciu smernice SOLVENCY II do právneho poriadku SR. 
7. Nejasnosť vymedzenia poistenia nehnuteľného majetku – z predkladaného materiálu nie je jasné, v akom rozsahu by mala byť daná povinnosť poisťovní poisťovať nehnuteľný majetok. Nie je zrejmé, či má ísť o akékoľvek nehnuteľnosti, alebo iba nehnuteľnosti určené na bývanie. Takisto nie je zrejmé, voči akým rizikám má táto povinnosť smerovať, keďže rozsah poistných rizík, ktoré poisťovne kryjú, je rôzny a portfólio živelných udalostí zahŕňa viac cca dve desiatky rôznych typov živelných udalostí. 
8. Dopad na poistné – pre poistenie nehnuteľností je charakteristické, že pomer medzi výškou poistného a výškou poistného krytia je pre klienta veľmi priaznivý. Zavedenie povinnosti poisťovania nehnuteľností však bude mať zásadný dopad nielen na výšku individuálneho poistného na konkrétnych „rizikových“ poistných zmluvách, ale bude mať za následok paušálne zvýšenie poistného, pretože súčasťou poistného sú aj príspevky na úhradu správnej réžie poisťovní, ktorá sa v dôsledku poisťovania nehnuteľností v rizikových oblastiach zvýši značným spôsobom. Týmto dôjde k zhoršeniu pomeru medzi poistným a poistnou sumou v neprospech klienta, čo v konečnom dôsledku môže viesť k zníženiu záujmu o poistenie nehnuteľností, resp. k zníženiu dostupnosti poistenia. Podobne ako pri PZP, poistné pre poistenie nehnuteľností je určované poisťovňami na základe charakteristík poisťovaného objektu. V prípade zavedenia povinnosti poistenia, môže byť takto určená výška poistného v rizikových oblastiach pre potenciálneho klienta neúnosná. 
9. Dopad na štátny rozpočet – premietnutie navrhovaných povinností pre poisťovne bude s veľkou pravdepodobnosťou viesť k plošnému zvýšeniu poistného za poistenie nehnuteľností, čo môže znížiť jeho dostupnosť, negatívne ovplyvniť výber poistného v tomto segmente a v konečnom dôsledku môže mať negatívny dopad aj na štátny rozpočet v podobe nižšieho výberu daní od poisťovateľov.

Z

A

Na základe rozporových konaní zo 4.11.2010 a 5.11.2010 vyššie uvedených so zástupcami MF SR, NBS, splnomocnencom vlády SR pre územnú správu a integrovaný manažment povodí a SAP a krajiny a Slovenskej asociácie poisťovní sa dohodlo, že bod B.11. z návrhu uznesenia vlády SR bude vypustený s tým, že text vo vlastnom materiáli  (časť 4.) sa upraví takto: „Posúdiť možnosť vytvorenia zákonnej povinnosti poistenia nehnuteľného majetku poisťovňami a za tým účelom zriadiť expertnú pracovnú skupinu pri Ministerstve financií SR zo zástupcov Ministerstva financií SR, Ministerstva vnútra SR, Ministerstva spravodlivosti SR, Národnej banky Slovenska,  Slovenskej asociácie poisťovní  a splnomocnenca vlády SR pre územnú samosprávu, integrovaný manažment povodí a krajiny.“. Táto úloha v modifikovanej podobe bola premietnutá do návrhu uznesenia vlády SR a tiež do opatrení vo vlastnom materiáli.

23.

Všeobecná pripomienka - záver 
V Európe existujú rôzne modely spolupráce štátu a poisťovní pri prevencii a reparácii a členské poisťovne SLASPO sú pripravené o nich rokovať. Pre každé riešenie je však nutná ekonomická a právna analýza a diskusia medzi dotknutými subjektmi, čo sa v tomto prípade bohužiaľ neuskutočnilo. Sme pripravení diskutovať o rôznych alternatívach: 
• Ak predkladateľ navrhuje povinné poistenie, tak musí platiť pre obe zmluvné strany a musí to byť upravené zákonom, rovnako ako je to v PZP. V tom prípade je ale treba riešiť aj súvisiace otázky: 
- Zabezpečenie dohľadu nad plnením povinnosti uzatvárať poistné zmluvy na poistenie majetku a vytvoriť a garantovať mechanizmus postihov za nepoistené majetky (v prípade PZP vykonávajú miestne úrady pokutovanie za nepoistené vozidlá – obdobné sledovanie dodržiavania povinnosti by malo fungovať aj pri majetku). Bez sankčného mechanizmu – t.j. sankcie pre vlastníka/ nájomcu/ správcu nehnuteľnosti za nedodržanie povinnosti uzavrieť poistnú zmluvu na ochranu svojho majetku je prípadný systém povinného zmluvného poistenia úplne zbytočný. 
- Za účelom správy systému povinného poistenia by pravdepodobne musela byť zriadená podobná inštitúcia ako Slovenská kancelária poisťovateľov a vedená evidencia poistených a nepoistených majetkov. Financovať takúto inštitúciu by boli zaviazané zrejme znova iba poisťovne, čo by predstavovalo ďalšie náklady, ktoré by si poisťovne museli zakalkulovať do ceny poistenia a teda zaplatili by ich poistení. 
- Je nutné počítať s tým, že len z titulu splnenia zákonnej požiadavky mať uzatvorené poistenie by v praxi mohlo dochádzať aj k úmyselnému „podpoisteniu“ objektov. Na rozdiel od PZP sa nejedná o poistenie zodpovednosti so zákonnými limitmi, ale o poistenie vlastného majetku, kedy si poistnú sumu stanovuje poistník. Aj napriek zákonnej povinnosti sa môže stať, že majetok nebude poistený dostatočne. 
- V tejto súvislosti je potrebné pripomenúť, že v prípade stavieb neexistuje mechanizmus na posúdenie technického stavu nehnuteľnosti a jeho prevádzky (ako je to v prípade vozidiel – STK); je odhadované, že cca 15% nehnuteľností na Slovensku je vzhľadom na stav nepoistiteľných. 
- Aj pri povinnom poistení by poisťovňa, ktorá je nositeľom poistného rizika, mala mať vždy právo rozhodnúť, či konkrétna vec je spôsobilá na poistenie a za akých podmienok. Nie je možné budovy neustále poškodzované živlom pravidelne odškodňovať – to by žiadny systém povinného poistenia neuniesol. Naviac, ak by sa napr. poisťovali nehnuteľnosti v nespôsobilom stave, hrozilo by zvýšenie počtu poistných podvodov. 
• Namiesto reparácií by mohol byť dohodnutý systém podpory tých občanov, ktorí sa môžu a chcú poistiť a v tom prípade by nemali požiadavky na pomoc od štátu v krízovej situácii. Nepoistiteľné oblasti by sa následne museli riešiť iným spôsobom (revitalizácia protipovodňových opatrení a pod.). 
• Poisťovne môžu byť významným partnerom štátu pri prácach na zlepšovaní identifikácie rizík, manažmente rizík a ohodnocovaní výšky škôd v prípade škodovej udalosti.

O

A

Uvedenú pripomienku berie MV SR na vedomie.

Úrad vlády SR – odbor vládnej agendy | - | Technické a jazykové pripomienky. | - | - | Podľa  metodického pokynu na prípravu a predkladanie materiálov na rokovanie vlády SR sa tieto pripomienky nevyhodnocujú.

Vysvetlivky  k použitým skratkám v tabuľke:
O – obyčajná
Z – zásadná