Title: 1
Author: UDZS
Last saved by: brichtova

Návrh 
na poukázanie prostriedkov obciam a vyšším územným celkom vyplývajúcich z monitoringu implementácie zákona č. 448/2008 Z. z. o sociálnych službách a o zmene a doplnení zákona č. 455/1991 Zb. o živnostenskom podnikaní (živnostenský zákon) v znení neskorších predpisov v znení zákona č. 317/2009 Z.z. a nálezu Ústavného súdu Slovenskej republiky č. 332/2010 Z. z. 
za obdobie I. polroka 2010

1. Úvod

	Zákon č. 448/2008 Z. z. o sociálnych službách a o zmene a doplnení zákona č. 455/1991 Zb. o živnostenskom podnikaní (živnostenský zákon) v znení neskorších predpisov v znení zákona č. 317/2009 Z. z. a nálezu Ústavného súdu Slovenskej republiky č. 332/2010 Z.z. (ďalej len „zákon o sociálnych službách“), ktorý nadobudol účinnosť dňa 1. januára 2009 ustanovil pre obce a vyššie územné celky aj niektoré nové pôsobnosti, ktoré do nadobudnutia jeho účinnosti nezabezpečovali, resp. zabezpečovali v inom rozsahu.

	Na základe prísľubu Ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky a Ministerstva financií Slovenskej republiky, ako aj záväzku vlády Slovenskej republiky vyplývajúceho z Memoranda o spolupráci pri riešení dopadov finančnej a hospodárskej krízy na slovenskú spoločnosť pravidelne monitorovať implementáciu zákona o sociálnych službách a finančné dopady vyplývajúce z nových kompetencií obcí a vyšších územných celkov pri poskytovaní sociálnych služieb, bol v čase od 1. júla 2010 do 31. júla 2010 realizovaný v poradí piaty monitoring implementácie nových úloh obcí a vyšších územných celkov vyplývajúcich zo zákona o sociálnych službách za obdobie I. polroka 2010.
 
Výsledky monitoringu implementácie zákona o sociálnych službách za obdobie do 30. 6. 2010 spracoval Inštitút pre výskum práce a rodiny na základe údajov od 728 obcí a miest a 8 vyšších územných celkov, ktoré sa do monitoringu zapojili. Komplexná správa Inštitútu pre výskum práce a rodiny tvorí prílohu č. 1 tohto materiálu. 

2. Výsledky monitoringu implementácie zákona o sociálnych službách v znení neskorších predpisov za obdobie I. polroka 2010 (ďalej len „monitoring“)

	2.1. Výsledky monitoringu v obciach 

Dotazník k predmetnému monitoringu pre obce, obsahujúci „Základné identifikačné znaky“ a „Kvantifikované údaje súvisiace s novými kompetenciami vyplývajúcimi zo zákona o sociálnych službách“, bol z dôvodu zjednodušenia spracovávania údajov spracovaný v programe excel, s podrobným usmernením pre jeho vypĺňanie. Dotazník bol distribuovaný Združením miest a obcí Slovenska a Úniou miest Slovenska. Napriek stanovenému termínu 31. júl 2010, mnohé vyplnené dotazníky boli ministerstvu, ale aj Združeniu miest a obcí Slovenska doručované aj v priebehu augusta a mnohé údaje bolo potrebné osobne konzultovať s respondentmi dotazníkov, čo spôsobilo značný posun komplexného vyhodnotenia údajov z monitoringu prostredníctvom Inštitútu pre výskum práce a rodiny. Celková návratnosť dotazníkov z obcí a miest je nižšia ako v predchádzajúcom monitoringu za obdobie IV. štvrťroka 2009 a poskytnuté údaje predstavujú asi 25% (728) z celkového počtu obcí a miest na Slovensku. Vzhľadom k tomu, že monitoring sa už realizoval v roku 2009, účasť obcí možno zhodnotiť ako nedostatočnú, čo mohlo byť spôsobené tým, že distribúcia a vyhodnocovanie dotazníkov prostredníctvom niektorých regionálnych združení miest a obcí nebola dostatočne koordinovaná (mnohým obciam boli dotazníky doručené až po termíne ukončenia monitoringu). Dôvodom nízkej účasti na monitoringu môže byť stále aj nedostatočná informovanosť najmä menších obcí o povinnostiach, ktoré im zo zákona o sociálnych službách vyplývajú, resp. skutočnosť, že obce pre svojich občanov sociálne služby neposkytujú alebo nezabezpečujú (z dôvodu nedostatku finančných zdrojov, ako je neustále avizované).
	 
Podľa výsledkov spracovaných Inštitútom pre výskum práce a rodiny za 728 obcí a miest, z hľadiska niektorých vybraných ukazovateľov, možno konštatovať, že v monitoringu sú zastúpené najviac obce/mestá s počtom obyvateľov od 500 do 5 000 (538 obcí - 55 %). Napriek tomu, že do monitoringu sa zapojilo 728 obcí a miest, mnohé z nich nevykazovali žiadne údaje, t.j. všetky sledované hodnoty boli nulové. Je potrebné  konštatovať, že výsledky tohto monitoringu nemožno považovať za údaje za celé Slovensko, nakoľko na miestnej úrovni sa z celkového počtu obcí do monitoringu zapojilo len 728 obcí a miest (25 %).

V sledovanom období I. polroka 2010 bolo v monitorovaných obciach a mestách podaných celkovo 9 778 žiadostí o posúdenie odkázanosti na rozličné druhy sociálnej služby, najviac na zariadenie pre seniorov 46 % (4 482 žiadostí) a na opatrovateľskú službu 41 % (4 028 žiadostí). Na účely posúdenia odkázanosti na sociálnu službu bolo vydaných 9 210 lekárskych posudkov, z toho len 4 % (344 posudkov) bolo v stupni I., t.j. posudzované osoby neboli odkázané na pomoc inej osoby. Na lekársku posudkovú činnosť bolo celkovo vynaložených 133 455 Eur. V rámci sociálnej posudkovej činnosti bolo vydaných 9 520 sociálnych posudkov a bolo vynaložených 264 843 Eur. Na lekársku a sociálnu posudkovú činnosť bolo vynaložených 25 % zo všetkých výdavkov obcí za monitorovacie obdobie.

Medzi nové úlohy obcí a miest vyplývajúcich zo zákona o sociálnych službách patrí aj poskytovanie nových druhov sociálnych služieb a to odľahčovacej služby, sociálnej služby v nocľahárni, nízkoprahovom dennom centre a nízkoprahovom dennom centre pre deti a rodinu. Podľa údajov poskytnutých obcami bola v 40 prípadoch poskytnutá odľahčovacia služba pre osoby, na čo bolo vynaložených 10 069 eur,  pričom „náhradná“ sociálna starostlivosť pre odkázanú osobu sa poskytovala predovšetkým formou starostlivosti v zariadení opatrovateľskej služby (23 klientov/tiek, 57,5 %) a opatrovateľskej služby (12 klientov/tirk, 30 %). Ostatné druhy nových sociálnych služieb boli poskytnuté 3 056 klientom/tkám, z toho prevažnej väčšine (80%) bola poskytnutá sociálna služba v  nocľahárni. Na uvedený účel bolo zo strany poskytovateľov vynaložených celkovo 501 478 eur, z toho na služby nocľahárne 89% (vyše 447 tis. Eur). Celkové výdavky na nové druhy sociálnych služieb predstavujú 25,5 % zo všetkých výdavkov obcí v I. polroku 2010.

V prípade, že obce zabezpečovali sociálnu službu pre svojich obyvateľov u inej obce alebo v zariadení zriadenom vyšším územným celkom, boli povinné na tento účel uhrádzať ekonomicky oprávnené náklady tomuto poskytovateľovi v súlade s § 71 ods. 6 zákona o sociálnych službách. Z výsledkov vyplýva, že sociálna služba bola týmto spôsobom zabezpečovaná pre 205 klientov/tiek, pričom až v 173 prípadoch (84 %) išlo o zariadenie pre seniorov. Na tento účel bolo obcami vynaložených celkovo 145 109 eur, z toho 98% na zabezpečenie sociálnej služby v zariadení pre seniorov. 

V rámci zabezpečovania sociálnej služby u neverejných poskytovateľov sociálnych služieb mestá a obce poskytli neverejným poskytovateľom 76 príspevkov pri odkázanosti na pomoc inej osoby pri sebaobsluhe pre potreby 660 klientov/tiek a vynaložených bolo na uvedený účel 453 912 eur (63 % na účely opatrovateľskej služby). Finančné príspevky na prevádzku boli celkovo poskytnuté 80 neverejným poskytovateľom pre 1741 klientov/tiek a vynaložených bolo na tento účel 385 391 eur, čo predstavuje značný nárast oproti predchádzajúcemu obdobiu), najmä v súvislosti s opatrovateľskou službou (viac ako 59%). U neverejných poskytovateľov bola pre najväčší počet klientov/tiek (634 – 36 %) zabezpečovaná prepravná služba. Celkovo výdavky na poskytovanie finančných príspevkov na financovanie neverejných poskytovateľov tvorili 41,8 % zo všetkých nákladov miest a obcí v sledovanom období.

Poslednou sledovanou úlohou miest a obcí bolo vzdelávanie zamestnancov v sociálnych službách. Celkovo sa v sledovanom období vzdelávalo 368 zamestnancov/kýň monitorovaných subjektov miestnej samosprávy, z toho 80% v pozícii opatrovateľ/ľka. Celkové výdavky na vzdelávanie predstavovali 115 006 eur, z toho 94 % bolo určených na vzdelávanie opatrovateľov/liek. 

Z údajov spracovaných Inštitútom pre výskum práce a rodiny za 728 obcí a miest, ktoré sa do monitoringu zapojili vyplýva, že celkové náklady na zabezpečenie nových úloh vyplývajúcich zo zákona o sociálnych službách za obdobie od 1.1. do 30.6.2010 predstavovali sumu 2 009 263 eur, z toho takmer 20 % výdavkov (398 298 eur) bolo vynaložených na posudkovú činnosť,  25 % (511 547 eur) na nové druhy sociálnych služieb, viac ako 7 % (145 109 eur) na úhradu ekonomicky oprávnených nákladov pri zabezpečení sociálnej služby u iného verejného poskytovateľa. Výdavky na finančné príspevky pre neverejných poskytovateľov tvorili viac ako 41 % (839 303) výdavkov zo všetkých nákladov v sledovanom období. Na vzdelávanie bolo celkovo vydaných necelých 6% (115 006 eur) zo všetkých nákladov. Pre prehľadnosť uvádzame všetky údaje za 728 obcí, ktorých údaje boli spracované Inštitútom pre výskum práce a rodiny v prílohe č. 2 tab. č. 1. Výdavky na nové úlohy vyplývajúce zo zákona o sociálnych službách malo 425 obcí (58 %) z celkového počtu obcí, ktoré sa do monitoringu zapojili. Vzhľadom k tomu, že niektoré obce svoje údaje dodatočne dopĺňali alebo upravovali, zistené odchýlky boli samostatne spracované Ministerstvom práce, sociálnych vecí a rodiny SR a z uvedeného dôvodu sa skutočná suma výdavkov, ktorá sa navrhuje obciam refundovať (2 011 337 eur), odlišuje od sumy spracovanej Inštitútom pre výskum práce a rodiny.

	2.2. Výsledky monitoringu vo vyšších územných celkoch 
	
Dotazník k monitoringu implementácie zákona o sociálnych službách na úrovni vyšších územných celkov, vykonaný za obdobie I. polroka 2010, bol štruktúrovaný do troch častí, a to „Základné identifikačné znaky“, „Kvantifikované údaje súvisiace s novými kompetenciami vyplývajúcimi zo zákona o sociálnych službách“ a „Implementačné problémy a otázky“. Distribúciu a zber dotazníkov z jednotlivých vyšších územných celkov realizovalo Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny SR. Výsledky spracoval Inštitút pre výskum práce a rodiny.  

Z výsledkov spracovaných Inštitútom pre výskum práce a rodiny možno konštatovať nasledovné:

V období od 1.1.2010 do 30.6.2010 požiadalo spolu 8 099 občanov vyššie územné celky o posúdenie odkázanosti na sociálnu službu, takmer 92% žiadostí o posúdenie odkázanosti sa týkalo žiadostí do domova sociálnych služieb. Celkovo bolo vydaných 7612 lekárskych posudkov, z toho 77 % v VI. stupni odkázanosti, 10 % v V. stupni odkázanosti. Na zabezpečenie lekárskej posudkovej činnosti bolo vynaložených 120 022 Eur. Sociálnych posudkov bolo v sledovanom období vydaných 9 011 a náklady na sociálnu posudkovú činnosť predstavovali takmer 168 867 Eur.  V porovnaní s obdobím I. polroka 2009 sa objem posudkovej činnosti zdvojnásobil, rovnako ako aj výdavky na lekársku posudkovú činnosť. Výdavky na sociálnu posudkovú činnosť aj napriek nárastu objemu agendy poklesli a boli na úrovni II. polroka 2009.

Pokiaľ ide o poskytovanie nových druhov sociálnych služieb (domov na pol ceste, zariadenie núdzového bývania, integračné centrum, tlmočnícka služba), v monitorovacom období bola 275 klientom poskytnutá sociálna služba v domove na pol ceste a v zariadení núdzového bývania a tlmočnícka služba (172 klientov – 63 %), načo bolo poskytovateľmi sociálnych služieb vynaložených 115 646 eur. Vzhľadom k tomu, že prevažne (s výnimkou Žilinského samosprávneho kraja) išlo o výdavky neverejných poskytovateľov sociálnych služieb, tieto výdavky sú zohľadnené samosprávnym krajom v časti poskytovanie finančných príspevkov neverejným poskytovateľom a preto v tejto časti nebudú zohľadňované ako výdavky samosprávnych krajov (s výnimkou Žilinského samosprávneho kraja – 3 298 eur).  

Novou úlohou vyššieho územného celku vyplývajúcou zo zákona o sociálnych službách je aj povinnosť uhrádzať ekonomicky oprávnené náklady, ak vyšší územný celok zabezpečuje sociálnu službu v inej obci, v inom vyššom územnom celku alebo u poskytovateľa sociálnej služby, ktorého zriadila alebo založila iná obec alebo iný vyšší územný celok. Za sledované obdobie vyššie územné celky zabezpečili sociálnu službu pre 592 klientov/tiek a za zabezpečenie sociálnej služby uhradili ekonomicky oprávnené náklady v celkovej výške 580 872 eur. 

	Pokiaľ ide o poskytovanie finančného príspevku pri odkázanosti na pomoc inej osoby pri úkonoch sebaobsluhy vyššie územné celky poskytli tento finančný príspevok 190 neverejným poskytovateľom na poskytovanie sociálnych služieb pre 3 587 klientov v celkovej výške 5 012 934 eur. V najväčšom rozsahu boli podporovaní neverejní poskytovatelia sociálnej služby v domove sociálnych služieb (141 neverejných poskytovateľov – 3051 klientov), na ktorých bolo vynaložených až 88 % s celkových výdavkov na túto položku. Finančný príspevok na prevádzku poskytli vyššie územné celky 283 neverejným poskytovateľom pre 4215 klientov (bez klientov špecializovaného sociálneho poradenstva) v sume 4 455 591 eur. Aj v tomto prípade boli najviac zastúpené domovy sociálnych služieb, na ktoré bolo vynaložených až 60 % prostriedkov na financovanie neverejných poskytovateľov. Zásadný nárast v oblasti financovania neverejných poskytovateľov oproti roku 2009 možno prisúdiť skutočnosti, že väčšina vyšších územných celkov financovala neverejných poskytovateľov v roku 2009 ešte podľa zákona o sociálnej pomoci, to znamená v súlade s ustanovením § 106 ods. 17 zákona o sociálnych službách. Finančné príspevky podľa novej právnej úpravy mali samosprávne kraje poskytovať v tých prípadoch, ak neverejný poskytovateľ prijal odkázaného klienta po 1. 1. 2009 alebo sa jednalo o prípady, keď neverejný poskytovateľ začal poskytovať sociálnu službu po 31.12.2008 alebo do 31.12.2008 sa mu finančný príspevok neposkytoval. Po vzájomnej dohode s Ministerstvom financií SR, vyšším územným celkom sú zohľadnené len výdavky na financovanie neverejných poskytovateľov, ktorí poskytujú výlučne nové druhy sociálnych služieb (t. j. sociálnu službu v špecializovanom zariadení, v domove na pol ceste, v zariadení núdzového bývania v integračnom centre a tlmočnícku službu), vo výške 965 323 eur. V tejto sume je zahrnutý finančný príspevok pri odkázanosti na pomoc inej osoby pri úkonoch sebaobsluhy pre špecializované zariadenia v sume 352 247 eur a finančný príspevok na prevádzku pre špecializované zariadenia, domovy na pol ceste, zariadenia núdzového bývania a na tlmočnícku službu vo výške 613 076 eur.

Na účely splnenia kvalifikačných predpokladov ustanovených zákonom o sociálnych službách sa v I. polroku 2010 vzdelávalo 116 osôb, na čo vyššie územné celky vynaložili 19 798 eur. Oproti I. polroku 2010 (350 zamestnancov – 36 tis. Eur) ide o badateľný pokles.

Súhrn údajov a výdavkov jednotlivých vyšších územných celkov, ktoré sa navrhujú refundovať je uvedený v prílohe č. 2 tab. č. 2 a 3. Po odpočítaní duplicitných výdavkov za nové druhy sociálnych služieb a financovanie neverejných poskytovateľov u Bratislavského, Košického a Prešovského vyššieho územného celku a výdavkov na financovanie neverejných poskytovateľov, ktorí neposkytujú nové druhy sociálnych služieb, celkovo výdavky vyšších územných celkov v  I. polroku 2010, ktoré sa navrhujú refundovať, predstavujú sumu 1 858 180 Eur.

	Tretia časť dotazníka sa venovala implementačným problémom a otázkam týkajúcich sa zákona o sociálnych službách, kde mali vyššie územné celky uviesť konkrétne ustanovenia zákona o sociálnych službách, pri ktorých obciam a vyšším územným celkom a poskytovateľom sociálnych služieb vznikajú problémy s aplikáciou zákona o sociálnych službách. Predmetnými problémami a otázkami sa ministerstvo bude zaoberať a v prípade ich opodstatnenosti budú zohľadnené pri príprave návrhu novely zákona o sociálnych službách. 

3. Záver
	 
	Na základe údajov uvedených v materiáli sa navrhuje, aby boli obciam a vyšším územným celkom oprávnené náklady na nové úlohy vyplývajúce zo zákona o sociálnych službách za obdobie I. polroka 2010 refundované vo výške 3 869 517 eur (príloha č. 2 tab. č. 4), v súlade so záväzkami vlády SR  vyplývajúcimi z Memoranda o spolupráci pri riešení dopadov finančnej a hospodárskej krízy na slovenskú spoločnosť. Na základe odporúčania Ministerstva financií SR k refundácii realizovanej v marci 2010 sa navrhuje nepoukazovať výdavky obciam s výdavkami nižšími ako 50 eur, vzhľadom na náklady, ktoré súvisia s poukázaním týchto prostriedkov a rovnako pre obce s ich zúčtovaním. Z tohto dôvodu navrhujeme 359 obciam poukázať celkovú sumu 2 011 337 eur, v štruktúre podľa prílohy č. 3. Vyšším územným sa navrhuje celkom poukázať sumu 1 858 180 eur, v štruktúre podľa prílohy č. 4.