Title: Štatistická správa o základných vývojových tendenciách v hospodárstve SR
Author: DEFAULT PC
Last saved by: mikus2
Company: ŠÚ SR

Štatistická správa o základných vývojových tendenciách 
v hospodárstve SR v 1. až 3. štvrťroku 2010 ^(1)

Slovenská ekonomika pokračovala v medziročnom raste aj v 3. štvrťroku tohto roka. Tvorba hrubého domáceho produktu (HDP) ^(2) sa oproti predchádzajúcim dvom štvrťrokom zmiernila v stálych cenách na 3,8 %. Po revízii údajov reálne vzrástol HDP v 1. štvrťroku o 4,7 % a v 2. štvrťroku o 4,2 %. V medzikvartálnom porovnaní (3. štvrťrok 2010 oproti 2. štvrťroku 2010) sa objem HDP po sezónnom očistení zvýšil reálne o 1 %. V absolútnom vyjadrení dosiahol objem HDP 17 470,3 mil. Eur a v bežných cenách medziročne vzrástol o 5,9 %.

Štruktúra ekonomického rastu v 3. štvrťroku bola na strane použitia ovplyvnená najmä medziročným zvýšením zahraničného dopytu. Vývoz výrobkov a služieb sa zvýšil o 14,8 % pri  súčasnom raste dovozu výrobkov a služieb o 16,6 %. Rast domáceho dopytu o 4 % bol spôsobený v rozhodujúcej miere vyššou tvorbou hrubého kapitálu o 17,9 %. Tvorba hrubého fixného kapitálu vzrástla o 4,8 %. Vyššia bola aj konečná spotreba neziskových inštitúcií slúžiacich domácnostiam o 2,1 % (tvorila len 1 % HDP) a konečná spotreba verejnej správy o 0,9 %. Konečná spotreba domácností sa znížila o 0,3 %.

V priemere za 1. až 3. štvrťrok sa vytvoril hrubý domáci produkt v objeme 48 885,9 mil. Eur. V porovnaní s rovnakým obdobím minulého roka vzrástol v bežných cenách o 4,5 %. V stálych cenách bol vyšší o 4,2 %. Výkonnosť ekonomiky sa zvýšila hlavne v dôsledku pokračujúceho rastu zahraničného dopytu. Objem vývozu výrobkov a služieb medziročne vzrástol o 16,3 %. Vyššia o 14,6 % bola aj hodnota dovozu výrobkov a služieb. K rastu domáceho dopytu o 2,7 % prispeli s výnimkou konečnej spotreby domácností (pokles o 0,6 %) všetky ostatné zložky. Konečná spotreba verejnej správy sa zvýšila o 1,7 %, konečná spotreba neziskových inštitúcií slúžiacich domácnostiam o 2,5 % a tvorba hrubého kapitálu o 13,5 % (pri raste tvorby hrubého fixného kapitálu o 1,1 %).  
 
Tvorba HDP v 1. až 3. štvrťroku súvisela s medziročným rastom medzispotreby o 10,3 %, hrubej produkcie o 7,8 % a pridanej hodnoty o 4,4 %. Objem čistých daní z produktov sa zvýšil o 2,8 %. Od začiatku roka sa vytvorila hrubá produkcia za 109 240,8 mil. Eur, v tom medzispotreba za 64 707,8 mil. Eur a pridaná hodnota za 44 533 mil. Eur. Čisté dane z produktov dosiahli objem 4 352,9 mil. Eur. Podiel medzispotreby na hrubej produkcii vzrástol o 1,3 p. b. na 59,2 %, podiel pridanej hodnoty na hrubej produkcii klesol o 1,3 p. b. na 40,8 %.   

Medziročné zvýšenie pridanej hodnoty ovplyvnil jej rast v skupine finančné sprostredkovanie a nehnuteľnosti o 10,7 %, verejná správa, školstvo, zdravotníctvo a ostatné služby o 9,1 %, obchod, hotely a reštaurácie, doprava o 7,7 %. Objem pridanej hodnoty vytvorený v pôdohospodárstve, rybolove a chove rýb klesol o 12,7 %, stavebníctve o 3,7 % a v priemysle o 1,2 %.  

Vplyvom rastu hrubého domáceho produktu a poklesu zamestnanosti produktivita práce (podľa metodiky národných účtov) oproti 1. až 3. štvrťroku 2009 vzrástla o 6,4 % (v bežných cenách o 6,7 %). ^(3)

Celková tvorba hrubého kapitálu v 3. štvrťroku dosiahla objem 4 742,1 mil. Eur pri tvorbe hrubého fixného kapitálu v hodnote 3 365,9 mil. Eur a prírastku stavu zásob vo výške 1 376,2 mil. Eur. Do dynamického prírastku tvorby hrubého kapitálu (o 1 136,4 mil. Eur) sa premietlo medziročné zvýšenie fixných investícií (o 143,9 mil. Eur) a stavu zásob (o 992,5 mil. Eur). 

V 1. až 3. štvrťroku dosiahli výdavky na tvorbu hrubého kapitálu objem 11 375 mil. Eur, z toho na tvorbu hrubého fixného kapitálu 9 585,9 mil. Eur. Zmena stavu zásob bola vo výške 1 789,2 mil. Eur.

Medziročný rast tvorby hrubého fixného kapitálu o 1,1 % ovplyvnil najmä vyšší objem nakúpených nových fixných aktív o 2,2 %. Objem nadobudnutého použitého dlhodobého majetku klesol o 3 %.

Rast investičnej aktivity vykázali takmer všetky sektory s výnimkou finančných korporácií, ktorých tvorba hrubého fixného kapitálu klesla o 9,1 %. V štruktúre investícií bola naďalej výrazná pozícia sektora nefinančných korporácií, ktorý investoval 63,2 % z celkových kapitálových výdavkov. Vo verejnej správe vzrástol objem investícií o 1,6 %, v nefinančných korporáciách o 1,4 %, neziskových inštitúciách slúžiacich domácnostiam o 1,5 % a v domácnostiach o 0,5 %.

Z odvetvového pohľadu sa najviac peňažných prostriedkov na nadobudnutie hrubého fixného kapitálu investovalo v nehnuteľnostiach a prenájme (2 291,7 mil. Eur). Významný bol aj objem investícií v priemyselnej výrobe (1 841,5 mil. Eur), v doprave, poštách a telekomunikáciách (1 371,8 mil. Eur) a vo výrobe a rozvode elektriny, plynu a vody (1 173,8 mil. Eur). Najnižší objem sa vynaložil v školstve (48,4 mil. Eur). 

Z hľadiska vecného členenia sa najviac zvýšil objem kapitálových výdavkov do ostatných strojov a zariadení (o 5,3 %). Vzrástli aj investície do dopravných prostriedkov o 1,9 % a do nehmotných fixných aktív o 1,6 %. Hodnota investícií do ostatných stavieb klesla o 1,6 % a do budov na bývanie o 0,3 %. Menej finančných prostriedkov sa vynaložilo aj na obstaranie kultivovaných aktív (o 0,2 %). ^(4)
 
Medziročný pokles bytovej výstavby sa v 3. štvrťroku zastavil hlavne v dôsledku jej rastu v súkromnom sektore. Vo verejnom sektore počet začatých aj dokončených bytov naďalej klesal. Celkový počet začatých bytov sa oproti 3. štvrťroku 2009 zvýšil o 2,5 % na 4 217 bytov (v súkromnom sektore vzrástol o 3,4 %, vo verejnom sektore klesol o 26 %). Celkový počet dokončených bytov bol vyšší o 1,8 % a dosiahol 4 634 bytov (v súkromnom sektore bol vyšší o 2,4 %, vo verejnom sektore nižší o 1,4 %). 

K 30. septembru 2010 bolo rozostavaných 68 348 bytov. V porovnaní s rovnakým obdobím predchádzajúceho roka sa ich počet znížil o 1 196 bytov (o 1,7 %). V priebehu 1. až 3. štvrťroka sa znížil počet začatých bytov o 2 854 (o 18,8 %) na 12 364. Počet dokončených bytov sa znížil o 303 (o 2,6 %) na 11 477.

Stav zásob v ekonomike sa k 30. septembru oproti stavu na začiatku roka 2010 zvýšil o 1 789,2 mil. Eur. Zvýšenie zásob v bežných cenách ovplyvnil najmä rast zásob materiálu o 27,8 %, nedokončenej výroby o 8,4 %, výrobkov a zvierat o 8,1 % a tovaru o 4,8 %. 

Výdavky domácností na konečnú spotrebu dosiahli v 1. až 3. štvrťroku objem 28 258,3 mil. Eur. V porovnaní s rovnakým obdobím minulého roka boli nižšie v bežných cenách o 0,2 %. K poklesu súkromnej spotreby prispelo najmä zníženie výdavkov na dopravu o 6,8 % a na rozličné tovary a služby o 3,2 %. Výdavky na nábytok, bytové vybavenie a bežnú údržbu domu vzrástli o 2,4 %, vzdelanie o 1,4 % a na zdravie o 1,3 %. Najväčšiu časť celkových výdavkov domácností naďalej tvorili náklady spojené s bývaním (26,1 %) a výdavky na nákupy potravín a nealkoholických nápojov (18,6 %).

Verejná správa použila v 1. až 3. štvrťroku na konečnú spotrebu finančné prostriedky v objeme 8 797,2 mil. Eur. V porovnaní s rovnakým obdobím minulého roka to bolo o 177,3 mil. Eur viac. Výdavky na medzispotrebu (tvoria ju spotreba materiálu a energie, spotreba služieb) klesli o 5,8 % na 2 060,4 mil. Eur. Nižšie boli aj výdavky na spotrebu materiálu a energie o 6,5 % a za nakúpené služby o 5,3 %. V porovnaní s 1. až 3. štvrťrokom 2009 vzrástli naturálne sociálne dávky o 4,3 % a odmeny zamestnancov o 5,6 %.  

V celkovej štruktúre konečnej spotreby verejnej správy dosiahli výdavky na odmeny zamestnancov podiel 39,7 %, naturálne sociálne dávky 28,2 % a výdavky na medzispotrebu 23,4 %. Z celkových výdavkov smerovalo na individuálnu spotrebu 49,1 %, zvyšok sa použil na kolektívnu spotrebu.  

Z hľadiska dôchodkovej metódy z vytvoreného hrubého domáceho produktu tvoril hrubý prevádzkový prebytok a zmiešané dôchodky 27 159,5 mil. Eur pri medziročnom raste o 8,6 %. Odmeny zamestnancov ^(5) v hodnote 17 746,2 mil. Eur vzrástli o 0,5 %. Objem vybraných daní z produkcie a dovozu vzrástol o 6,4 % na 5 194,5 mil. Eur. Hodnota subvencií bola vyššia o 53,8 % a dosiahla 1 214,3 mil. Eur.

V porovnaní s 1. až 3. štvrťrokom 2009 vzrástol podiel hrubého prevádzkového prebytku a zmiešaných dôchodkov o 2,1 p. b. na 55,6 %, subvencií o 0,8 p. b. na 2,5 % a vybraných daní z produkcie a dovozu o 0,2 p. b. na 10,6 %. Podiel odmien zamestnancov klesol na 36,3 % (o 1,5 p. b.). 

Bežné príjmy domácností dosiahli v 1. až 3. štvrťroku hodnotu 39 033,7 mil. Eur. Oproti rovnakému obdobiu minulého roka sa znížili o 1,4 %. Najväčšiu položku v bežných príjmoch domácností (48,2 %) tvorili odmeny zamestnancov pri medziročnom raste o 0,7 %. Minuloročnú úroveň nedosiahli dôchodky z majetku a sociálne dávky. Bežné výdavky domácností sa medziročne znížili o 3,9 % a dosiahli 10 211,7 mil. Eur.  

Po úhrade bežných výdavkov z bežných príjmov zostal domácnostiam na ďalšie použitie hrubý disponibilný dôchodok vo výške 28 822,1 mil. Eur, ktorý medziročne klesol o 0,5 %. Úpravy vyplývajúce zo zmien čistého majetku domácností v rezervách penzijných fondov dosiahli hodnotu 717,3 mil. Eur. Z disponibilného dôchodku použili domácnosti na konečnú spotrebu 98 %, zvyšok smeroval do hrubých úspor. Objem hrubých úspor bol medziročne nižší o 7,8 % pri poklese miery hrubých úspor (podiel hrubých úspor na hrubom disponibilnom dôchodku) o 0,4 p. b. na 4,4 %.

Nefinančné a finančné korporácie ^(6) vytvorili v 3. štvrťroku zisk v hodnote 2 592,8 mil. Eur. V porovnaní s 3. štvrťrokom 2009 vzrástol celkový objem zisku o 18,8 %. Na tomto pozitívnom vývoji sa podieľal najmä kladný hospodársky výsledok nefinančných korporácií, ktorý sa medziročne zvýšil o 20,9 % na 2 239,1 mil. Eur. Zisk finančných korporácií vzrástol o 6,6 % a dosiahol 353,7 mil. Eur. 

V priemere za 1. až 3. štvrťrok sa zisk nefinančných a finančných korporácií zvýšil medziročne o 29,4 % na 7 695,1 mil. Eur. Podľa charakteru produkcie v odvetviach zameraných na poskytovanie služieb bol vyšší o 21,6 % a v odvetviach produkujúcich trhové výrobky o 39,1 %. Podiel zisku na hospodárskom výsledku v odvetviach produkujúcich trhové výrobky vzrástol o 3,3 p. b.

Zisk nefinančných korporácií vzrástol v porovnaní s 1. až 3. štvrťrokom 2009 o 31,6 % na 6 785,6 mil. Eur. Najvýraznejšie k dosiahnutému zisku prispela priemyselná výroba v dôsledku výrazného medziročného rastu zisku o 99 % na 1 785,1 mil. Eur. Kladný hospodársky výsledok dosiahli takmer všetky ostatné odvetvia, predovšetkým dodávka elektriny a plynu, obchod, služby v oblasti nehnuteľností, odborné, vedecké a technické činnosti, informačné a komunikačné činnosti. 

Finančné korporácie hospodárili v 1. až 3. štvrťroku so ziskom v objeme 909,5 mil. Eur. Zisk vytvorený v peňažných finančných inštitúciách predstavoval 618 mil. Eur, v poisťovacích korporáciách a penzijných fondoch 177,5 mil. Eur a u ostatných finančných sprostredkovateľov 114 mil. Eur. Na medziročnom raste kladného hospodárskeho výsledku finančných korporácií o 117,2 mil. Eur sa podieľalo  predovšetkým finančné hospodárenie vo finančných inštitúciách s prírastkom zisku 168 mil. Eur. Zisk poisťovacích korporácií a penzijných fondov klesol o 38,5 mil. Eur a v kategórii ostatní finanční sprostredkovatelia o 12,3 mil. Eur.

Medziročná miera inflácie v priemere za 1. až 3. štvrťrok 2010 dosiahla 0,9 %. Oproti rovnakému obdobiu minulého roka bola nižšia o 1,1 p. b. Hodnota jadrovej inflácie sa medziročne zvýšila o 0,3 p. b. na 1,1 % hlavne v dôsledku rastu cien potravín o 0,4 % (vlani bol pokles o 2,9 %). Regulované ceny v priemere za deväť mesiacov klesli o 0,4 %. Čistá inflácia (bez zmien nepriamych daní) sa v porovnaní s 1. až 3. štvrťrokom 2009 znížila o 0,7 p. b. a dosiahla hodnotu 1 %.

Dynamika medziročného rastu spotrebiteľských cien vzrástla z 0,4 % v januári na 1,1 % v septembri. Vývoj ovplyvnilo predovšetkým postupné zrýchľovanie tempa rastu cien potravín a nealkoholických nápojov. V septembri vzrástla ich cenová hladina o 3,9 %, čo bol najvyšší medziročný rast od októbra 2008. Ceny priemyselných výrobcov rástli na medziročnej báze už piaty mesiac po sebe  v dôsledku zvyšovania cien pre export. Ceny tuzemských priemyselných výrobcov naďalej klesali pri zmiernení tempa ich poklesu. Od júla sa výrazne zrýchlil rast cien poľnohospodárskych výrobkov a v rámci nich najmä cien rastlinných výrobkov. Pokračovala tendencia medziročného rastu cien stavebných prác a poklesu cien materiálov spotrebovaných v stavebníctve pri zmiernení dynamiky ich vývoja. 

Celková zamestnanosť ^(7) v hospodárstve sa v 3. štvrťroku medziročne znížila o 31,9 tis. (o 1,3 %) na 2 335 tis. osôb. Jej pokles sa v porovnaní s predchádzajúcimi dvoma štvrťrokmi tohto roka zmiernil. To sa premietlo aj do sezónne očisteného medzištvrťročného vývoja, keď celková zamestnanosť v 3. štvrťroku 2010 oproti 2. štvrťroku 2010 klesla o 1,4 tis. osôb (o 0,1 %). 

V priemere za 1. až 3. štvrťrok pracovalo v hospodárstve SR 2 310,2 tis. osôb. Celkový počet pracujúcich osôb bol v porovnaní s 1. až 3. štvrťrokom 2009 nižší o 67,7 tis. (o 2,8 %). Z hľadiska štruktúry pracujúcich bol vývoj celkovej zamestnanosti ovplyvnený tak poklesom počtu zamestnancov (o 65,2 tis. na 1 940,1 tis.), ako aj poklesom počtu podnikateľov (o 2,6 tis. na 366,5 tis.). K zníženiu počtu podnikateľov prispel pokles podnikateľov bez zamestnancov o 2,3 tis. a so zamestnancami o 0,4 tis. osôb.  

Nižšiu celkovú zamestnanosť ovplyvnil predovšetkým pokles počtu pracujúcich v odvetviach priemyslu. V úhrne za celý priemysel ich bolo menej o 49,9 tis., z toho v priemyselnej výrobe o 47,4 tis. osôb. V pôdohospodárstve sa zamestnanosť znížila o 10,3 tis. a v odvetviach služieb o 8,4 tis. osôb (z toho najviac v doprave a skladovaní o 9,7 tis. osôb). 

Počet pracujúcich v zahraničí sa v 1. až 3. štvrťroku medziročne znížil o 0,7 tis. osôb (o 0,5 %) na 127,4 tis. osôb (v 3. štvrťroku klesol o 1,1 %). Najvyšší počet osôb, ktoré si našli prácu v zahraničí, bol z Prešovského a Nitrianskeho kraja. Z európskych krajín pracovali slovenskí občania najmä v Českej republike (41,4 %) a v Rakúsku (18,5 %). Zamestnané osoby v zahraničí sa uplatnili najmä v stavebníctve (33,4 %) a v priemyselných odvetviach (25,9 %). 

Miera zamestnanosti (vo vekovej skupine 20 - 64 ročných) ^(8) sa v porovnaní s 1. až 3. štvrťrokom 2009 znížila o 2,2 p. b. na 64,5 %. Miera zamestnanosti mužov klesla na 71,7 % a žien na 57,3 %.

Pokračoval medziročný pokles počtu voľných pracovných miest. ^(9) V 3. štvrťroku sa ich ponuka medziročne znížila v priemere o 2 476 na 13 854 miest. Od začiatku roka bolo v hospodárstve SR k dispozícii v priemere 13 267 voľných pracovných miest. Oproti rovnakému obdobiu minulého roka sa ich počet znížil o 5 113 (o 27,8 %). Absolútne najviac klesol vo verejnej správe a sociálnom zabezpečení (o 3 541 miest). Výraznejší úbytok bol aj v doprave a skladovaní; stavebníctve; obchode; dodávke elektriny a plynu; ubytovacích a stravovacích službách. Najvýraznejší medziročný prírastok počtu miest (316) bol v priemyselnej výrobe. Ponuka voľných pracovných miest sa zvýšila aj v činnostiach v oblasti nehnuteľností, dodávke vody, vo finančných a poisťovacích činnostiach, informačných a komunikačných činnostiach, v zdravotníctve a sociálnej pomoci.

V jednotlivých štvrťrokoch tohto roka sa postupne zmierňovalo tempo rastu nezamestnanosti. ^(10) V 3. štvrťroku vzrástol počet nezamestnaných medziročne o 44,3 tis. (o 13,1 %) na 383,3 tis. osôb. Súčasne sa v priebehu roka postupne znižovala aj miera nezamestnanosti. V 3. štvrťroku dosiahla 14,1 % (o 1,6 p. b. viac ako vlani). V medzikvartálnom porovnaní (3. štvrťrok 2010 oproti 2. štvrťroku 2010) klesla sezónne očistená nezamestnanosť o 1,2 tis. osôb (o 0,3 %).
V priemere za 1. až 3. štvrťrok sa nezamestnanosť zvýšila medziročne o 85,5 tis. (o 27,8 %) na 392,9 tis. osôb. Nárast počtu nezamestnaných mužov (o 54,6 tis.) bol takmer dvojnásobný v porovnaní s prírastkom počtu nezamestnaných žien (30,9 tis.). Miera nezamestnanosti sa oproti 1. až 3. štvrťroku 2009 zvýšila o 3,1 p. b. na 14,5 %, u mužov o 3,7 p. b. na 14,4 % a u žien o 2,4 p. b. na 14,8 %. Najviac vzrástla miera nezamestnanosti mladých ľudí vo veku 15-24 rokov (o 7,7 p. b. na 33,3 %).    

Počet dlhodobo nezamestnaných (dlhšie ako 1 rok) sa medziročne zvýšil o 69,3 tis. na 227,1 tis. osôb. Ich podiel vzrástol o 6,5 p. b. na 57,8 %. Najväčší nárast u krátkodobo nezamestnaných bol v kategórii od 6 mesiacov do 1 roku o 29,4 tis. (o 65,6 %). Klesla nezamestnanosť trvajúca do 1 mesiaca (o 11,5 tis. na 27,3 tis. osôb) a od 1 mesiaca do 3 mesiacov (o 5 tis. na 26 tis. osôb).

Z hľadiska ekonomickej činnosti posledného zamestnávateľa najviac nezamestnaných osôb pracovalo v priemyselnej výrobe (116,7 tis.). Medziročne sa zvýšil počet nezamestnaných vo všetkých odvetviach. Vývoj najviac ovplyvnil rast počtu osôb naposledy zamestnaných v priemysle, stavebníctve a v obchode.

Priemerná nominálna mesačná mzda ^(11) zamestnanca hospodárstva SR v 3. štvrťroku dosiahla 750 Eur. V porovnaní s rovnakým obdobím minulého roka sa nominálne zvýšila o 3,7 %. Reálna mzda bola vyššia o 2,6 %. Po sezónnom očistení sa oproti 2. štvrťroku zvýšila o 0,8 %. 

V priemere za 1. až 3. štvrťrok vzrástla priemerná nominálna mesačná mzda medziročne o 3 % na 744 Eur. Oproti 1. až 3. štvrťroku 2009 sa tempo rastu v nominálnom vyjadrení zmiernilo o 0,3 p. b. Dynamika rastu reálnej mzdy sa zrýchlila o 0,8 p. b. na 2,1 %.

Najvyššiu priemernú nominálnu mesačnú mzdu mali zamestnanci vo finančných a poisťovacích činnostiach (1 444 Eur), v informačných a komunikačných činnostiach (1 418 Eur), v dodávke elektriny a plynu  (1 221 Eur). Najnižšiu mzdu mali zamestnanci v ubytovacích a stravovacích službách (486 Eur), ostatných činnostiach (560 Eur), stavebníctve (562 Eur) a v poľnohospodárstve (566 Eur).

Na odvetvovej úrovni najrýchlejšie rástla nominálna mzda v dodávke elektriny a plynu (o 7,2 %), dodávke vody (o 6 %), službách v oblasti nehnuteľností (o 5,7 %) a v priemyselnej výrobe (o 5,6 %). Minuloročnú úroveň nedosiahla mzda v ostatných činnostiach (o 2,9 %),  poľnohospodárstve, administratívnych službách (zhodne o 0,2 %), v ťažbe a dobývaní (o 0,1 %). Rast reálnej mzdy dosiahli, s výnimkou ostatných činností, poľnohospodárstva, administratívnych služieb, ťažby a dobývania, finančných a poisťovacích činností, umenia, zábavy a rekreácie, vo všetkých ostatných sledovaných odvetviach. 

Priemerná nominálna mesačná mzda vzrástla v podnikateľskej sfére (podniky s 20 a viac zamestnancami) o 4,3 % na 848 Eur, v príspevkových organizáciách o 3 % na 662 Eur, v rozpočtových organizáciách o 2,7 % na 761 Eur a v malých podnikoch do 19 zamestnancov o 1,6 % na 654 Eur. 

Podľa predbežných demografických údajov sa v 1. až 3. štvrťroku 2010 v Slovenskej republike narodilo 45 297 živých detí (o 483 menej ako v rovnakom období minulého roka) a zomrelo 39 214 osôb (o 188 viac ako vlani). Živorodenosť sa znížila o 0,1 bodu na 11,2 promile, úmrtnosť sa zvýšila o 0,1 bodu na 9,7 promile. 
Uzavretých bolo 19 693 manželstiev (medziročne sa počet sobášov znížil o 1 204). Rozviedlo sa 8 866 manželských párov. Prirodzený prírastok obyvateľstva sa oproti 1. až 3. štvrťroku 2009 znížil o 671 osôb na 6 083 osôb. Zahraničnou migráciou získala Slovenská republika 2 377 osôb (prisťahovalo sa 3 779 a vysťahovalo sa 1 402 osôb). Celkový prírastok obyvateľstva Slovenska bol medziročne nižší o 1 223 osôb a dosiahol 8 460 osôb. K 30. septembru 2010 mala Slovenská republika 5 433 385 obyvateľov (o 11,5 tis. viac než k 30. 9. 2009). Podiel žien na celkovom počte obyvateľstva tvoril 51,4 %.

Podrobnejšie údaje a informácie zverejní Štatistický úrad SR v 50. týždni t. r. v publikácii Štatistická správa o základných vývojových tendenciách v hospodárstve SR v 1. až 3. štvrťroku 2010. 
__________________________________
Vysvetlivky:

^(1) Prípadné odchýlky na poslednom mieste v súčtoch a podieloch vznikajú zaokrúhľovaním údajov. Počet pracovných dní bol v 1. až 3. štvrťroku 2010 o 1 deň vyšší ako v 1. až 3. štvrťroku 2009.

^(2) Údaje o HDP sú podľa metodiky Európskeho systému národných a regionálnych účtov, 1995 (ďalej ESNÚ 95) v znení neskorších úprav podľa nariadení Európskeho spoločenstva. Pre údaje z hľadiska produkcie, spotreby a tvorby dôchodkov pokiaľ nie je uvedené inak, platí, že absolútne hodnoty a štruktúra sú v bežných cenách, údaje o medziročnom vývoji sú zo stálych cien vypočítaných reťazením objemov k referenčnému roku 2000.

^(3) Produktivita práce z HDP je vypočítaná ako podiel HDP a počtu zamestnancov v ekonomike podľa domáceho konceptu ESNÚ 95. Zamestnanosť podľa metodiky ESNÚ 95 - zamestnanosť vyjadrená počtom osôb (zamestnancov a samozamestnávateľov), ktorí sú zapojení do výrobnej činnosti v zmysle systému národných účtov. Pri konštrukcii ukazovateľov účtov práce sa vychádza z definícií ILO a metodiky ESNÚ 95.

^(4) Na základe Nariadenia Európskeho parlamentu a rady (ES) č. 1 392/2007 a nového členenia tvorby hrubého fixného kapitálu podľa klasifikácie produkcie.

^(5) Odmeny zamestnancov (rezidentov aj nerezidentov) vyplatené rezidentskými zamestnávateľmi.

^(6) Podľa podnikovej metódy. Absolútne hodnoty aj indexy sú v bežných cenách. Korporácie sú podniky vo vlastníctve skupiny subjektov. Výsledok hospodárenia je pred zdanením. 

^(7) Metodika VZPS je v súlade s medzinárodnými definíciami a odporúčaniami ILO a Eurostatu; vrátane osôb na riadnej materskej dovolenke, profesionálnych príslušníkov ozbrojených zložiek a pracujúcich v zahraničí.

^(8) V percentách vyjadrený podiel počtu pracujúcich vo veku 20-64 rokov z celkového počtu obyvateľstva v rovnakom veku.

^(9) Počet voľných pracovných miest - uvádza sa počet novovytvorených, neobsadených alebo uvoľnených pracovných miest v priemere za obdobie, pri ktorých zamestnávateľ podniká aktívne kroky nájsť vhodného kandidáta mimo podniku a je pripravený podniknúť ďalšie kroky, aby voľné miesto obsadil bezprostredne alebo v priebehu 3 mesiacov. Voľným pracovným miestom je tiež pracovné miesto, ktoré sa uvoľní z dôvodu dlhodobej absencie (materská, rodičovská dovolenka) a dlhodobej práceneschopnosti (viac ako 4 týždne). V prípade rezervovania voľného pracovného miesta pre konkrétneho kandidáta, ktorý nastúpi do zamestnania neskôr, toto pracovné miesto prestane byť voľným pracovným miestom. Podľa štvrťročného štatistického výkazníctva vrátane odhadu za živnostníkov.

^(10) Definícia nezamestnanosti je v súlade s Nariadením komisie (ES) č. 1 897/2000.

^(11) Podľa štvrťročného štatistického výkazníctva; bez podnikateľských príjmov; údaje sú upravené o štatistický odhad neevidovanej mzdy.

p. b.  -    percentuálny bod