I n f o r m á c i a
o plnení zámerov Koncepcie štátnej bytovej politiky do roku 2010 

Ú v o d
    Koncepcia štátnej bytovej politiky do roku 2010 schválená uznesením vlády SR č. 636 z 24. augusta 2005 vytyčuje rámcové zámery bytovej politiky štátu ako aj konkrétne úlohy v oblasti rozvoja bývania na obdobie do roku 2010. Je základným východiskovým dokumentom pre vytváranie fungujúceho bytového trhu s cieľom definovať podmienky pre zabezpečenie bývania primerané požiadavkám a príjmovej situácii obyvateľov. Koncepcia štátnej bytovej politiky smeruje formulovanie podmienok rozvoja bývania tak, aby boli splnené princípy akceptované v krajinách Európskej únie.
Zámery Koncepcie štátnej bytovej politiky do roku 2010 boli premietnuté do konkrétnych úloh pre jednotlivých nositeľov v uznesení vlády SR č. 636/2005 ako aj do textu koncepcie štátnej bytovej politiky v častiach, ktoré sa dotýkajú kompetencií jednotlivých ústredných orgánov štátnej správy. V predloženej informácii je vyhodnotené plnenie zámerov Koncepcie štátnej bytovej politiky do roku 2010 v jednotlivých kapitolách tak, ako boli plnené v čase spracovania materiálu na základe podkladov poskytnutých jednotlivými ústrednými orgánmi štátnej správy.

1.    Pôsobnosť v oblasti rozvoja bývania
V oblasti rozvoja bývania pôsobia subjekty občan, štát, obce a  súkromný sektor previazane, každý so svojou špecifickou pôsobnosťou. Primárnu zodpovednosť a starostlivosť za obstaranie vlastného bývania v trhovom hospodárstve nesie občan, ktorý je aj užívateľom bytového fondu.  
	Pôsobnosť štátu je zameraná najmä na koordináciu podporných opatrení zo strany štátu a zdokonaľovanie nástrojov podpory rozvoja bývania, ako aj transformáciu legislatívneho rámca v podmienkach trhovej ekonomiky. V období od schválenia Koncepcie štátnej bytovej politiky do roku 2010 boli rozpracované a schválené viaceré právne predpisy a opatrenia, ktoré prispievajú k zlepšeniu legislatívneho prostredia pre rozvoj bývania a vytvárajú podmienky pre zintenzívnenie bytovej výstavby a obnovy bytového fondu na Slovensku (uvedené v ďalších kapitolách). Napriek tomu je potrebné zo strany štátu venovať problematike bývania naďalej zvýšenú  pozornosť, pretože Slovenská republika je stále pod priemerom krajín EÚ v počte bytov/1000 obyvateľov (SR cca 350 bytov/1000 obyvateľov, EÚ cca 400 bytov/1000 obyvateľov).
 K úlohám štátu patrí okrem legislatívneho rámca aj vyčleňovanie zodpovedajúceho objemu finančných prostriedkov na rozvoj bývania v štátnom rozpočte. Zámery koncepcie štátnej bytovej politiky boli nadväzne na bod B.1. uznesenia vlády SR č. 636/2005 zohľadnené v rozpočte verejnej správy na roky 2007 – 2010, kde na podporu rozvoja bývania na rok 2007 je z prostriedkov štátneho rozpočtu určených 6,33 mld. Sk, z toho na dotáciu v rámci Programu rozvoja bývania 1,86 mld. Sk, pre Štátny fond rozvoja bývania 2,45 mld. Sk, na štátnu prémiu k stavebnému sporeniu 1,33 mld. Sk a na štátny príspevok k hypotekárnym úverom je určených 0,69 mld. Sk. 
	Pôsobnosť obcí je v koncepcii smerovaná najmä na vytváranie priestorových podmienok pre rozvoj bývania v rámci územného rozvoja sídiel. Legislatívne sa pritom vyššie uvedené činnosti obcí odvíjajú od ustanovení stavebného zákona a tiež od §4, ods. 3 písm. i) zákona č. 453/2001 Z.z., ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 369/1990 Zb. o obecnom zriadení v znení neskorších predpisov. V zmysle uvedeného zákona obstarávajú obce okrem iného koncepciu rozvoja jednotlivých oblastí života obce, spolupôsobia pri utváraní vhodných  podmienok na bývanie v obci a obstarávajú a schvaľujú programy rozvoja bývania obce. S uvedenou pôsobnosťou obcí súvisí aj koordinácia a zabezpečovanie pozemkov a výstavba technickej vybavenosti pre výstavbu bytov a skvalitňovanie hospodárenia s obecným bytovým fondom. 
Napriek tomu, že novela zákona o obecnom zriadení nadobudla účinnosť už 1.1.2002, mnohé obce doteraz neaplikovali ustanovenie zákona o obstarávaní a schvaľovaní programov rozvoja bývania obce. V zmysle bodu B.8. uznesenia vlády SR č. 636/2005  vypracovalo Ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja SR Metodický pokyn č. 4/2006 o programe rozvoja bývania obce a samosprávneho kraja, ktorý upravuje podrobnosti o obsahu a postupe spracovania, schvaľovania a aktualizácie programu rozvoja bývania obce. Materiál je určený pre obce a samosprávne kraje za účelom ich metodického usmernenia pri vypracúvaní programov rozvoja bývania obce. Znenie metodického pokynu je uverejnené na internetovej stránke MVRR SR www.build.gov.sk.
V zmysle bodu B.2. uznesenia vlády SR č. 636/2005 malo Ministerstvo vnútra SR do 30. júna 2006 predložiť na rokovanie vlády SR návrh zákona, ktorým sa doplní §4 zákona č. 302/2001 Z.z. o samospráve vyšších územných celkov (zákon o samosprávnych krajoch) v znení neskorších predpisov o pôsobnosť samosprávnych krajov v oblasti obstarávania, schvaľovania a aktualizovania programov rozvoja bývania samosprávneho kraja a koordináciu činností spojených s výstavbou bytov, ubytovacích zariadení a zariadení sociálnych služieb vo vyššom územnom celku. Uvedený návrh novely zákona bol schválený na rokovaní vlády SR dňa 18.4.2007. 
Súkromný sektor a mimovládny sektor, ako napr. inštitúcie finančného trhu, investori, inžinierske a projektové organizácie, stavebné firmy, neziskové organizácie a obyvateľstvo sa podieľajú najmä na financovaní rozvoja bývania, príprave pozemkov a ich vybavení technickou infraštruktúrou, výstavbe bytov, spravovaní  a obnove bytového fondu a poskytovaní ďalších služieb spojených s bývaním. 
Rozvoj nájomného bývania je v súčasnosti možné zabezpečiť už aj prostredníctvom neziskových organizácií, ktoré zabezpečujú všeobecne prospešné služby v oblasti bývania, správy a obnovy bytového fondu. V niektorých slovenských samosprávach už neziskové organizácie zahájili svoju činnosť (hlavné mesto Bratislava má zriadenú neziskovú organizáciu pre výstavbu nájomných bytov – Spoločnosť pre rozvoj bývania, v Martine pôsobí v oblasti zabezpečovania bývania, správy a obnovy bytového fondu nezisková organizácia MATRA). Jedným z najdôležitejších cieľov činnosti neziskových organizácií v budúcnosti je výstavba nájomných bytov a obnova bytového fondu. Ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja SR upravilo existujúce právne predpisy vo svojej pôsobnosti tak, aby tieto organizácie mohli získať finančnú podporu štátu na výstavbu nájomných bytov. Obdobne vypracovalo vzorový štatút takejto organizácie vrátane systému kontroly hospodárenia a bude pokračovať v zintenzívnení metodickej činnosti a dotváraní právneho rámca pre podporu výstavby bytov prostredníctvom neziskových organizácií. 
Jednou z inštitucionálnych foriem, ktorá predstavuje nový prístup v zabezpečovaní nájomného bývania je príprava verejno-súkromných partnerstiev zameraných na výstavbu nájomných bytov. Podstatou nového modelu financovania nájomného bývania sú tzv. PPP projekty (Public Private Partnership), pri ktorých sa kumulujú zdroje zo súkromného a verejného sektora, a ktoré sú už v mnohých krajinách EÚ úspešne využívané. Cieľom uvedenej koncepcie je najmä zdynamizovanie výstavby štartovacích nájomných bytov pre mladé rodiny a predovšetkým väčšia dostupnosť bývania pre stredné a sociálne slabšie skupiny obyvateľstva.

2.   Rozvoj bývania
Rozvoj bývania na Slovensku zaznamenal v poslednom období pozitívne trendy charakterizované najmä zvýšením počtu začatých a dokončených bytov. Podľa údajov, ktoré poskytli obce ako stavebné úrady do zisťovaní o bytovej výstavbe Štatistickému úradu SR, sa  v roku 2006  začala v Slovenskej republike výstavba 20 592 bytov (vydané stavebné povolenia) a dokončilo sa 14 444 bytov (vydané kolaudačné rozhodnutia). Z celkového počtu dokončených bytov sa 7 657 postavilo v rodinných domoch, čo predstavuje 53,01 %. V porovnaní s rokom 2005, kedy sa začalo s výstavbou 19 796 bytov, sa počet začínaných bytov zvýšil o 796 bytov, t. j. o 4,02 % a predstavuje najviac začínaných bytov za posledných 16 rokov (od roku 1991). Oproti roku 2005 sa v roku 2006 znížil počet dokončených bytov, a to z hodnoty 14 863 bytov  na hodnotu 14 444 bytov, čo predstavuje pokles o 419 bytov, t. j. o 2,82 %. Napriek tomuto miernemu poklesu predstavuje počet dokončených bytov v rokoch 2005 a 2006 najvyššie hodnoty za posledných 14 rokov (od roku 1993).  Vývoj počtu začatých a dokončených bytov za predchádzajúce roky názorne zobrazuje graf v prílohe  č. 1.
Intenzita bytovej výstavby dosiahla v roku 2005 hodnotu 2,76 dokončených bytov na 1000 obyvateľov a v roku 2006 bola jej hodnota 2,68, čo predstavuje najvyššie hodnoty za obdobie od roku 1993. Napriek tomu nie sú hodnoty  tohto ukazovateľa na  takej úrovni ako u väčšiny krajín Európskej únie (napr. v Holandsku 3,7, v Belgicku 3,9, v Dánsku 4,4, v Rakúsku 5,2, vo Fínsku 5,4, vo Francúzsku 5,6 a v Írsku 17,4). V krajinách, ktoré prešli podobným transformačným procesom ako Slovenská republika, intenzita bytovej výstavby dosahuje hodnoty 4,3 v Poľsku, 3,7 v Slovinsku, 2,7 v Českej republike, 1,3 v Litve a iba 0,3 v Lotyšsku (podľa publikácie Housing Statistics in the European Union 2004). S cieľom odstrániť nedostatok bytov v SR a priblížiť sa kvantitatívnej úrovni bývania väčšine krajín EÚ je potrebné vytvoriť finančné zdroje a ekonomické a legislatívne podmienky upravovať tak, aby sa vo všetkých formách výstavby okolo roku 2010 dokončovali cca 4 byty/1000 obyvateľov. Vývoj hodnoty ukazovateľa intenzity bytovej výstavby na Slovensku podrobnejšie zobrazuje graf v prílohe č. 2.
Z porovnania bytovej výstavby v jednotlivých krajoch Slovenskej republiky je zrejmé, že najviac bytov sa v minulom roku, tak ako aj v predchádzajúcich  rokoch, postavilo v Bratislavskom kraji (29,82%) a najmenej bytov sa postavilo v Košickom kraji (5,53 %).  Rovnaké poradie krajov je aj u bytov začatých, pričom ich podiel na celkovom počte je v Bratislavskom kraji ešte výraznejší ako u dokončených bytov (33,55 %). Počet bytov s vydanými stavebnými povoleniami a  kolaudačnými rozhodnutiami v členení podľa  jednotlivých krajov zobrazuje tabuľka v prílohe č. 3.
Na vlastníckej skladbe začínaných a dokončených bytov sa podieľali v rozhodujúcej miere byty v súkromnom tuzemskom vlastníctve a menším  podielom byty v obecnom vlastníctve. V minulom roku sa v súkromnom tuzemskom vlastníctve začalo s výstavbou 17196 bytov (83,52 %) a v obecnom vlastníctve 3 373 bytov (16,38 %). Dokončených v súkromnom tuzemskom vlastníctve bolo 12 293 bytov (85,10 %) a v obecnom vlastníctve 2 143 bytov (14,84 %). Zastúpenie ostatných vlastníckych foriem na rozvoji bývania je zanedbateľné. Údaje o počte začatých, rozostavaných a dokončených bytov podľa vlastníckych foriem za rok 2005 zobrazuje tabuľka v prílohe č. 4 a za rok 2006 tabuľka v prílohe č.5. Veľkostnú štruktúru dokončených bytov podľa druhu vlastníctva za rok 2005 zobrazuje tabuľka v prílohe č. 6 a za rok 2006 tabuľka v prílohe č. 7. Vybrané údaje o bytovej výstavbe za rok 2005 uvádza tabuľka v prílohe č. 8 a za rok 2006 tabuľka v prílohe č. 9.
Rozvoj bývania však nepodmieňuje len nová výstavba, ale významne ju ovplyvňuje aj stav existujúceho bytového fondu. Značná časť bytov v bytových domoch vykazuje nedostatky, ktoré sú spôsobené prekročením životnosti a opotrebovaním stavebných konštrukcií a inštalačných rozvodov, čo znižuje ich úžitkovú hodnotu a zvyšuje prevádzkové náklady stavieb. Nevyhnutným predpokladom pre rozvoj bývania a zvyšovanie, resp. udržanie jeho kvalitatívnej úrovne je okrem výstavby aj zabezpečovanie pravidelnej údržby a opráv bytového fondu a realizovanie komplexnej obnovy starších bytových domov s revitalizáciou okolitých priestorov. 

3. 	Hospodárenie s bytovým fondom

	Po aplikovaní zákona č. 182/1993 Z.z. o vlastníctve bytov a nebytových priestorov v znení neskorších predpisov bolo podľa údajov sčítania k 26.5.2001 z celkového  počtu bytov v SR 75,9% bytov vo vlastníctve občanov, z toho cca dve tretiny v rodinných domoch a cca jedna tretina v bytových domoch. Vo vlastníctve bytových družstiev ostalo 14,9% bytov a vo vlastníctve iných subjektov cca 9,2% bytov. V súčasnosti je podľa odhadov odborníkov vo vlastníctve obcí a štátu už len cca 3,5% bytov z celkového bytového fondu, čo nepriaznivo vplýva na možnosť mobility pracovných síl. V krajinách EÚ sa podiel nájomných bytov pohybuje od 19% do 62%, pričom verejný nájomný sektor predstavuje v priemere 18% z celkového bytového fondu.
Zákon č. 182/1993 Z.z. o vlastníctve bytov a nebytových priestorov o. i. stanovuje aj podmienky pre spravovanie bytov v bytových domoch, a to buď vytvorením spoločenstiev vlastníkov bytov a nebytových priestorov alebo zmluvou vlastníkov s právnickou alebo fyzickou osobou o výkone správy.
	Od schválenia Koncepcie štátnej bytovej politiky do roku 2010 bol zákon č. 182/1993 Z.z. novelizovaný  zákonom č. 469/2005 Z.z. s cieľom presnejšie stanoviť pravidlá správy bytových domov.
	V bode B.3. Uznesenia vlády SR č. 636/2005 bolo ministrovi financií uložené  „v spolupráci s ministrom výstavby a regionálneho rozvoja SR spracovať a predložiť na rokovanie vlády návrh novely zákona č. 182/1993 Z.z. o vlastníctve bytov a nebytových priestorov v znení neskorších predpisov, ktorá odstráni prekážky pri zabezpečovaní efektívnej správy bytových domov a stanoví termín a podmienky ukončenia transformácie vlastníctva bytového fondu“ v termíne do 31.12.2006.
	Ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja SR k plneniu tejto úlohy predložilo Ministerstvu financií SR podklady pre novelizáciu pripravené rozhodujúcimi poskytovateľmi služieb spojených so správou bytov ako aj Združením spoločenstiev vlastníkov bytov. 
	Ministerstvo financií pripravilo návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon NR SR č. 182/1993 o vlastníctve bytov a nebytových priestorov v znení neskorších predpisov, ktorý vláda SR prerokovala a schválila uznesením č. 99/2007 zo 7.2.2007. V citovanom uznesení vláda SR zároveň zmenila pôvodné znenie z bodu B.3. uznesenia vlády SR č. 636/2005 tak, že sa z neho vypustili slová „a stanovila termín a podmienky ukončenia transformácie vlastníctva bytového fondu“. Uznesením č. 99/2007 zároveň vláda SR poverila predsedu vlády predložiť návrh zákona predsedovi Národnej rady SR na ďalšie ústavné prerokovanie.
Za účelom vytvoriť vlastníkom a správcom bytového fondu také ekonomické podmienky, aby im vlastníctvo a správa tohto majetku nevytvárala ekonomické straty, vykonali sa v predchádzajúcom období zásadné kroky  v  deregulácii nájomného. V zmysle zákona č. 68/2005 Z.z., ktorým sa mení a dopĺňa zákon NR SR č. 18/1996 Z.z. o cenách v znení neskorších predpisov a o zmene a doplnení niektorých zákonov, mal byť proces deregulácie nájomného k 1. júlu 2007 ukončený. Na základe návrhu poslankýň NR SR Ľudmily Muškovej a Kataríny Tóthovej na vydanie zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 68/2005 Z.z. o cenách v znení neskorších predpisov a o zmene a doplnení niektorých zákonov však vláda SR uznesením č. 98/2007 schválila poslaneckú novelu zákona č. 18/1996 Z.z. o cenách, ktorou sa ukončenie deregulácie nájomného presúva do 31.12.2008. S rovnakým termínom uvedený návrh schválila NR SR dňa 29.3.2007.
Podľa plánu legislatívnych úloh vlády SR na rok 2007 a v zmysle bodu B.7. uznesenia vlády SR č. 636/2005 má Ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja SR v termíne do 31.12.2007 „v spolupráci s podpredsedom vlády a ministrom spravodlivosti spracovať a predložiť na rokovanie vlády návrh zákona, ktorý upraví podmienky nájomných vzťahov v nájomnom bytovom fonde“. Cieľom zákona má byť umožniť nájomcom spĺňajúcim vopred nastavené kritériá najmä v bytoch v domoch vydaných pri náprave krívd podľa osobitných predpisov (reštitúcia), požiadať v určenej lehote o poskytnutie nájomného bytu obstaraného z verejných prostriedkov a následne takto umožniť pôvodným vlastníkom takýchto domov hospodáriť so svojím majetkom a zamedziť obmedzovaniu ich práv. Nová právna norma má stanoviť aj metódy výpočtu postupného zvyšovania cien za nájom bytov, lehotu a frekvenciu zvyšovania. Návrh zákona je v súčasnosti v štádiu spracovania paragrafového znenia Ministerstvom výstavby a regionálneho rozvoja SR a Ministerstvom spravodlivosti SR.
S cieľom vytvoriť flexibilnejšie podmienky pri poskytovaní bytových náhrad, ktoré stanovuje Občiansky zákonník, bola ministrovi spravodlivosti v bode B.5. uznesenia vlády č. 636/2005 uložená úloha „v spolupráci s ministrom výstavby a regionálneho rozvoja SR predložiť na rokovanie vlády návrh novely Občianskeho zákonníka, ktorou sa upravia podmienky poskytovania bytových náhrad“ v termíne do 31.12.2005. 
	V nadväznosti na úlohu z bodu B.7. citovaného uznesenia vlády SR, podľa ktorej má ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja v spolupráci s ministerstvom spravodlivosti v termíne do 31.12.2007 pripraviť a predložiť na rokovanie vlády návrh zákona, ktorý upraví podmienky nájomných vzťahov v nájomnom bytovom fonde, Ministerstvo spravodlivosti SR navrhlo zosúladiť termíny týchto úloh, aby plnenie úlohy B.5, ktorá je čiastkovou úlohou, bolo zasadené do kontextu komplexnejších zmien v tejto oblasti. Predseda vlády tejto požiadavke listom č. 8809/2006/KPV OSV vyhovel.
Takmer všetky budovy postavené v minulom storočí vrátane bytového fondu majú nevyhovujúce tepelnotechnické vlastnosti, čo je sprevádzané vysokou spotrebou tepla a tým aj zvýšenými nákladmi na vykurovanie. Rastúce ceny energií vytvárajú tlak na znižovanie energetickej náročnosti budov a tým realizovanie nielen energeticky efektívnej novej výstavby, ale aj účelovej obnovy bytových domov. Rozhodujúcim faktorom pri dodávke energie nie je len jej cena, ale aj spôsob jej rozpočítavania na konečného spotrebiteľa, ktorým sú užívatelia bytového fondu. V nadväznosti na ustanovenia zákona č. 657/2004 Z.z. o tepelnej energetike vypracoval Úrad pre reguláciu sieťových odvetví vyhlášku č. 630/2005 Z.z., ktorou sa stanovuje teplota teplej úžitkovej vody na odbernom mieste, pravidlá rozpočítavania množstva tepla dodaného na prípravu teplej úžitkovej vody a rozpočítavania množstva dodaného tepla. Vyhláška nadobudla účinnosť dňom 1. januára 2006.
Veľký význam tak pre celý stavebný fond, ako aj pre bytový fond bude mať zákon č. 555/2005 Z. z. o energetickej hospodárnosti budov a o zmene a doplnení niektorých zákonov a zákon č.17/2007 Z.z. o pravidelnej kontrole kotlov, vykurovacích sústav a klimatizačných systémov a o zmene a doplnení niektorých zákonov. Týmito zákonmi sa na Slovensku zabezpečuje implementácia európskej smernice č. 2002/91/ES o energetickej hospodárnosti budov.
 S účinnosťou od roku 2006 sa uplatňujú ustanovenia zákona týkajúce sa najmä postupov a opatrení na zlepšenie energetickej hospodárnosti budov s cieľom optimalizovať vnútorné prostredie v budovách a znižovanie emisií oxidu uhličitého z prevádzky budov. S tým je súčasne spojená aj úprava  pôsobnosti niektorých orgánov verejnej správy. Ďalej to budú ustanovenia týkajúce sa energetickej certifikácie pri predaji a prenájme budov, pri dokončovaní nových budov a taktiež pri obnove veľkých existujúcich budov, a pravidelnej kontrole kotlov a klimatizačných systémov v budovách a zároveň hodnotenia vykurovacích zariadení, v ktorých sú  kotly  staršie  ako 15 rokov.  Povinnosť energetickej  certifikácie sa bude vzťahovať na novú 
a na významne obnovovanú budovu v prípade kolaudačného konania po 1. januári 2008, ako aj na budovu predávanú a prenajímanú po 1. januári 2008. Vyhláška MVRR SR č. 625/2006 Z.z. vykonávajúca zákon č. 555/2005 Z.z. vstúpila do platnosti 1. januára 2007.

4. 	Pozemky a technická infraštruktúra

Dostupnosť stavebných pozemkov a ich cena výraznou mierou ovplyvňujú bytovú výstavbu. V súvislosti s dostupnosťou pozemkov, ktoré môžu byť použité pre výstavbu, sa v poslednom období pozitívne prejavili zmeny v oblasti legislatívy umožňujúce využitie poľnohospodárskej pôdy pre tieto účely.
V nadväznosti na ustanovenia zákona č. 582/2004 Z.z. o miestnych daniach a miestnom poplatku za komunálne odpady a drobné stavebné odpady v znení neskorších predpisov môžu obce ako správcovia dane z nehnuteľnosti tento inštitút využívať ako účinný nástroj na riadenie využívania územia.
Užívanie novodokončených bytov závisí na ich napojení na zariadenia technickej infraštruktúry, najmä na rozvody vody, elektrickej energie, kanalizáciu s čistením odpadových vôd, rozvody plynu, príp. miestne komunikácie.
Pokiaľ ide o energetické zariadenia, pri schválení „Koncepcie štátnej bytovej politiky do roku 2010“ bola ministrovi hospodárstva SR v bode B.6 uznesenia vlády SR č. 636/2005 uložená úloha „v spolupráci s ministrom výstavby a regionálneho rozvoja vykonať analýzu účinnosti zákona č. 656/2004 Z.z. o energetike z hľadiska zabezpečenia rozvoja distribučných sústav v súlade so schválenou územnoplánovacou dokumentáciou obcí a v prípade potreby navrhnúť príslušnú úpravu zákona“ v termíne do 31.3.2006. Ministerstvo hospodárstva SR spracovalo analýzu, v ktorej konštatovalo, že od transformácie distribučných spoločností sa zlepšila situácia v rozvoji distribučných sietí, pričom náklady na ich rozvoj sú zahrnuté do oprávnených nákladov a táto skutočnosť je zohľadnená Úradom pre reguláciu sieťových odvetví pri schvaľovaní regulovanej ceny. Ministerstvo hospodárstva SR za dobu účinnosti zákona č. 656/2004 Z.z. o energetike (od 1.1.2005) nezaznamenalo žiaden podnet na úpravu zákona z hľadiska potrieb rozvoja distribučných sústav a sietí pre dodávku elektriny a plynu. Vzhľadom na vyššie uvedené skutočnosti zo záverov a vyhodnotenia analýzy nevyplynuli žiadne návrhy na zmeny legislatívneho rámca v oblasti rozvoja distribučných sietí.
Okrem zdrojov vlastníkov sa čiastočne na rozvoj distribučných sietí využívajú aj prostriedky štátneho rozpočtu. V rámci vládou schváleného Programu rozvoja bývania sa takto podporila výstavba niektorých zariadení technickej vybavenosti (verejný vodovod, verejná kanalizácia vrátane čistiarne odpadových vôd, miestne komunikácie vrátane verejného osvetlenia) podľa platných právnych predpisov MVRR SR o poskytovaní dotácií na rozvoj bývania.
Zákonom č. 220/2004 Z. z. o ochrane a využívaní poľnohospodárskej pôdy a o zmene zákona č. 245/2003 Z. z. o integrovanej prevencii a kontrole znečisťovania životného prostredia a o zmene a doplnení niektorých zákonov sa odstránila povinnosť platiť odvody za záber poľnohospodárskej pôdy. Na základe spolupráce Ministerstva pôdohospodárstva SR a Ministerstva výstavby a regionálneho rozvoja SR  bolo vydané spoločné usmernenie k tejto problematike pre orgány ochrany poľnohospodárskej pôdy a orgány územného plánovania. V zmysle tohto usmernenia postupujú orgány územného plánovania pri svojej územnoplánovacej činnosti, pričom pre tieto orgány je usmernenie v zmysle § 17, ods.3 zákona č. 50/1976 Zb. o územnom plánovaní a stavebnom poriadku (stavebný zákon) v znení neskorších predpisov záväzné.
Dôležitým nástrojom pri racionálnom využívaní územia je územné plánovanie v nadväznosti na príslušné ustanovenia stavebného zákona. Mestá a obce s viac ako 2000 obyvateľmi sú v zmysle stavebného zákona povinné mať územný plán, ostatné obce sú povinné mať územný plán len za určených podmienok. Z tohto pohľadu je možné konštatovať, že v súčasnosti má z 2922 obcí (z toho 138 miest) schválenú územnoplánovaciu dokumentáciu 1221 obcí, pričom ďalších 614 obcí má územnoplánovaciu dokumentáciu rozpracovanú. V skupine obcí nad 2000 obyvateľov má v súčasnosti z celkového počtu 412 obcí schválenú územnoplánovaciu dokumentáciu 280 (68 %), rozpracovanú 114 (28 %) a 18 obcí (4 %) nemá územnoplánovaciu dokumentáciu. Rozdelenie obcí podľa štatútu a podľa počtu obyvateľov je znázornené na grafoch v prílohe č. 10, stav spracovania územnoplánovacej dokumentácie je zrejmý z tabuliek v prílohe č. 11.
	V nadväznosti na potrebu spracovania územných plánov Ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja SR rozpracovalo v roku 2005 myšlienku finančnej podpory na spracovanie územných plánov obcí s cieľom motivovať ich k aktivitám v tejto oblasti. Rozsah, podmienky a  spôsob poskytovania dotácií na spracovanie územnoplánovacích dokumentácií upravuje výnos Ministerstva výstavby a regionálneho rozvoja SR č. MVRR-2005-3856/38753-41:1809/M, ktorý nadobudol účinnosť od 25. 8. 2005, čo umožnilo realizovať Program podpory územného rozvoja miest a obcí a v tejto súvislosti poskytnúť dotácie na spracovanie územnoplánovacej dokumentácie od roku 2005 v rozsahu cca 1 mil. Sk ročne. V rokoch 2005 a 2006 boli dotácie poskytnuté celkovo 15 obciam, v roku 2007 bude dotácia poskytnutá ďalším 5 obciam.   

5. 	Sociálna politika v bývaní

Podľa koncepcie štátnej bytovej politiky je úlohou štátu v rámci sociálnej politiky vytvárať ekonomické a legislatívne podmienky pre dostupnosť bývania občanom s nízkymi a strednými príjmami a zabezpečiť dostupnosť bývania aj sociálne ohrozeným a marginalizovaným skupinám obyvateľstva. 
V súčasnosti je zo strany štátu vytvorený systém podporných nástrojov v rozvoji bývania, ktorý je diferencovaný podľa príjmovej štruktúry domácností. Pre strednú príjmovú skupinu sa umožňuje, aby si byty do vlastníctva v bytových a rodinných domoch občania zabezpečovali s podporou štátu prostredníctvom úverov zo Štátneho fondu rozvoja bývania, stavebného sporenia a hypotekárnych úverov. 
Pre občanov s nízkymi príjmami (do trojnásobku životného minima) sa v rámci platných nástrojov štátu podporuje výstavba nájomných bytov vo verejnom nájomnom bytovom sektore do vlastníctva obcí a neziskových organizácií.  V súlade s Výnosom MVRR SR č. V-1/2006 o poskytovaní dotácií na rozvoj bývania môžu obce a neziskové organizácie pri dodržaní cenového limitu a plošného štandardu bytov dostať dotáciu až do výšky 30% z obstarávacích nákladov stavby. S týmto systémom podpory môžu obce stavať byty bežného štandardu napr. pre prvé bývanie mladých rodín, starších ľudí, byty pre občanov s ťažkým zdravotným postihnutím a pod. vo veľkostnej štruktúre podľa konkrétnych potrieb príslušnej obce. 
Marginalizované skupiny obyvateľov tvoria rôzne kategórie sociálne odkázaných občanov, o ktorých bývanie sa musí postarať spoločnosť. Pre niektoré úzko špecifikované skupiny občanov je potrebné naďalej vytvárať podmienky na ich umiestnenie v rôznych zariadeniach sociálnych služieb, kde je poskytovaná aj osobitná sociálna, resp. zdravotná starostlivosť. Zariadenia sociálnych služieb však nie sú primárne určené na bývanie a nie sú nástrojom riešenia bytovej otázky marginalizovaných skupín obyvateľstva. Marginalizované skupiny obyvateľstva sú v prevažnej miere tvorené sociálne vylúčenými komunitami z dôvodu neprispôsobivosti, neschopnosti sociálnej adaptácie, dlhodobej nezamestnanosti, resp. marginálnej pozície celého osídlenia. Z hľadiska všetkých sociálnych ukazovateľov sú najpočetnejšou a špecifickou marginalizovanou skupinou na Slovensku príslušníci sociálne vylúčených rómskych komunít.
Na riešenie bývania prevažnej väčšiny marginalizovaných skupín obyvateľstva prichádza do úvahy bývanie v nájomných bytoch nižšieho štandardu, ktorých výstavbu zabezpečujú obce v súlade s Výnosom MVRR SR č. V-1/2006 o poskytovaní dotácií na rozvoj bývania. Na ich realizáciu je možné získať dotáciu do výšky až 80% obstarávacích nákladov, pričom 20% by malo byť vytvorených prácou budúcich nájomníkov. Lokalizácia výstavby by nemala prehlbovať priestorovú a sociálnu segregáciu, ale mala by byť prostriedkom integrácie dotknutej komunity. Nižší štandard vybavenia bytu musí zodpovedať minimálnym požiadavkám, ktoré sú stanovené nariadením vlády SR č. 353/2006 Z.z. o podrobnostiach o požiadavkách na vnútorné prostredie budov a o minimálnych požiadavkách na byty nižšieho štandardu a na ubytovacie zariadenia. Za účelom usmernenia miestnych samospráv pri výstavbe nájomných bytov nižšieho štandardu zabezpečilo MVRR SR spracovanie metodickej publikácie „Postupy prípravy a vzorové projekty výstavby nájomných bytov nižšieho štandardu“, ktorej súčasťou je 9 vzorových projektových riešení, ktoré zohľadňujú špecifiká bývania marginalizovaných skupín obyvateľstva a zodpovedajú stanovených kritériám pre poskytnutie štátnej dotácie. Materiál je dostupný na internetovej stránke MVRR SR www.build.gov.sk. 
	Na obstaranie nájomných bytov a  výstavbu technickej vybavenosti pre marginalizované skupiny obyvateľstva boli v  uplynulých rokoch poskytnuté dotácie zo štátneho rozpočtu v Banskobystrickom, Žilinskom, Košickom a Prešovskom kraji. Výška poskytnutých dotácií je uvedená v tabuľkách v prílohe č. 12.   
Podporu bývania sociálne ohrozených a sociálne vylúčených skupín obyvateľstva realizuje štát aj nástrojmi sociálnej pomoci vo forme príspevku na bývanie. Príspevok na bývanie je viazaný na poskytovanie pomoci v hmotnej núdzi a na ďalšie podmienky, zamerané na deklarovanie vzťahu k nehnuteľnosti, určenej na trvalé bývanie. Právne vzťahy pri posudzovaní hmotnej núdze občana a poskytovaní dávky v hmotnej núdzi a príspevkov k dávke upravuje zákon č. 599/2003 Z.z. o pomoci v hmotnej núdzi a o zmene a doplnení niektorých zákonov. Novelou uvedeného zákona, účinnou od 1. januára 2007 sa rozšíril okruh osôb, ktorým možno poskytovať príspevok na bývanie, a to jednak vlastníkov a nájomníkov bytového fondu, ako aj osôb bývajúcich v zariadeniach sociálnych služieb. V roku 2005 bol priemerný mesačný počet poberateľov príspevku na bývanie 62 071 a v roku 2006 sa zvýšil na 80 017 poberateľov.
S cieľom stanovovať podmienky pre získanie príspevku na bývanie v nadväznosti na veľkosť domácnosti, typ, štandard bývania a skutočné výdavky na bývanie bolo ministerke práce, sociálnych vecí a rodiny v bode B.4. uznesenia vlády SR č.636/2005 uložené do 30. novembra 2005 „spracovať analýzu s cieľom posúdiť možnosť diferencovanej výšky príspevku na bývanie vo vzťahu k vlastníckemu a nájomnému bývaniu“. Nakoľko podľa odborných odhadov podiel nájomných bytov na Slovensku dosahuje hodnoty cca 3,5 % z celkového bytového fondu, MPSVR SR nepovažuje za vhodné, aby sa kvôli tak nízkemu podielu nájomných bytov uvažovalo s diferenciáciou príspevku na bývanie podľa typu vlastníctva bytu. 
Súčasné nastavenie príspevku na bývanie, ktorý sa poskytuje len osobám v hmotnej núdzi po splnení vopred stanovených zákonných podmienok, považuje MPSVR SR za adekvátne. Uznesením vlády SR č. 124 zo dňa 15. februára 2006 bola uvedená úloha na základe návrhu MPSVR SR zrušená.
Hlavným nástrojom štátnej bytovej politiky na riešenie sociálneho bývania ako i podpory pracovnej mobility by sa mal stať intenzívnejší rozvoj nájomného bytového sektoru. K tomu je dôležité zlepšiť podmienky, najmä právne, pre vstup súkromných investícií do oblasti nájomného bývania. Žiadúce je rozšíriť nájomný bytový sektor poskytovaním väčšieho priestoru pre vytváranie neziskových organizácií a spájanie verejných a súkromných financií za účelom riešenia nájomného bývania, pri rešpektovaní vzájomne akceptovateľných podmienok. Nedostatočne rozvinutým nájomným bytovým fondom je do veľkej miery brzdená aj pracovná mobilita, ako jeden z hlavných nástrojov zvyšovania miery zamestnanosti. V rámci aktívnych opatrení trhu práce bol v zákone č. 5/2004 Z.z. o službách zamestnanosti a o zmene a doplnení niektorých zákonov iniciovaný nový nástroj – príspevok na dochádzku za prácou, ktorým sa prispieva prostredníctvom príslušného úradu práce, sociálnych vecí a rodiny na dochádzku občanovi z miesta jeho trvalého alebo prechodného pobytu do miesta výkonu zamestnania. V roku 2006 bolo evidovaných v rámci SR celkom 7 822 žiadostí o príspevok na dochádzku za prácou a bol poskytnutý v objeme 20 348 322,- Sk.

6. 	Nástroje podpory rozvoja bývania 
	Podporné nástroje rozvoja bývania v rámci Koncepcie štátnej bytovej politiky do r.2010 majú umožňovať dostupnosť primeraného bývania aj pre občanov s nízkymi príjmami vrátane skupín obyvateľstva ohrozených sociálnym vylúčením a marginalizovaných skupín obyvateľstva. Finančnú podporu je možné získať cez úverovú a dotačnú politiku. 
Oblasť úverovej politiky
Uvedená oblasť zahŕňa tri hlavné systémy financovania rozvoja bývania:
a)	stavebné sporenie,
b)	Štátny fond rozvoja bývania 
c)	hypotekárne úverovanie.
a)	Systém stavebného sporenia bol zavedený v roku 1992 prijatím zákona SNR č. 310/1992 Zb. o stavebnom sporení. Stavebné sporenie funguje na princípe sporenia na určitú cieľovú sumu, pričom cyklus sporenia je spravidla 6 rokov. Stavebný úver spolu so štátnou prémiou a nasporenou sumou možno použiť na kúpu bytu alebo rodinného domu, výstavbu rodinného domu, modernizáciu, rekonštrukciu a údržbu bytu alebo rodinného domu, obstaranie stavebného pozemku a na obstaranie a rekonštrukciu nebytových priestorov na byt. 
b)	Štátny fond rozvoja bývania bol zriadený zákonom NR SR č. 124/1996 Z.z. o Štátnom fonde rozvoja bývania, ktorý nadobudol účinnosť v máji 1996. V súčasnosti jeho fungovanie upravuje zákon č. 607/2003 Z.z. o Štátnom fonde rozvoja bývania v znení neskorších predpisov. Tento zákon spolu s vykonávacími predpismi upravuje podmienky poskytovania štátnej podpory z prostriedkov Štátneho fondu rozvoja bývania pre rozširovanie a zveľaďovanie bytového fondu.
c)	 Hypotekárne úvery predstavujú ďalší spôsob finančného zabezpečenia bytovej výstavby. Podľa zákona č. 483/2001 Z.z. o bankách a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov je hypotekárny úver definovaný ako dlhodobý úver s lehotou splatnosti najmenej 4 roky a najviac 30 rokov zabezpečený záložným právom k tuzemskej nehnuteľnosti (aj rozostavanej).  
Oblasť subvenčnej politiky
	Predmetná oblasť je úzko previazaná s oblasťou úverovej politiky, nakoľko už spomínané 3 hlavné piliere úverového systému závisia od systému štátnych dotácií, resp. príspevkov.
a)	V súlade so zákonom o stavebnom sporení poskytuje štát každému sporiteľovi dotáciu - štátnu prémiu k stavebnému sporeniu. Na tento účel sa každoročne zo štátneho rozpočtu vyčleňujú osobitné prostriedky.
b)	Od roku 1996 sa Štátnemu fondu rozvoja bývania poskytujú priame dotácie zo štátneho rozpočtu a dotácie z predaja štátnych dlhopisov. Fond je koncipovaný ako obrátkový. Z uvedeného vyplýva, že pre vytvorenie základného kapitálu sa počíta s dotáciami od štátu a po vytvorení dostatočného kapitálu sa fond odpojí od štátneho rozpočtu a bude úplne autonómny.
c)	V štátnom rozpočte sa každoročne vyčleňujú finančné prostriedky na Program rozvoja bývania, v rámci ktorého je možno poskytnúť dotácie na obstarávanie nájomných bytov, prípravu územia a výstavbu technickej vybavenosti a odstraňovanie systémových porúch bytových domov a na Program štátnej pomoci rozvoja bytovej výstavby realizovanej formou poskytovania bankových záruk za úvery (bankové záruky).
d)	V oblasti hypotekárneho úverovania sú poskytované štátne príspevky k hypotekárnym úverom smerujúcim do oblasti bývania. 
V súlade s týmito zámermi a možnosťami štátneho rozpočtu boli v roku 2006 vyčlenené do oblasti rozvoja bývania finančné prostriedky v celkovej výške 6 597 928 tis.Sk a ich smerovanie do jednotlivých oblastí bolo nasledovné : 
-	výstavba a obnova bytového fondu v rámci 
programu rozvoja bývania						2 134 628 tis. Sk,
-	bežný transfer pre Štátny fond rozvoja bývania			2 768 300 tis. Sk,
-	na štátnu prémiu k stavebnému sporeniu				1 045 000 tis. Sk,
-	na štátne príspevky k  hypotekárnym úverom			   650 000 tis. Sk,
SPOLU									6 597 928 tis.Sk 

Čerpanie finančných prostriedkov podľa jednotlivých druhov podpory v roku 2006
V rámci Programu rozvoja bývania sa v roku 2006 zo štátneho rozpočtu vyčerpali finančné prostriedky vo výške 1 651 821,74 tis. Sk a tým sa podporilo celkom 571 stavieb.
A.	Dotácie na obstarávanie nájomných bytov - podpora bola poskytnutá na 210 bytových stavieb s 3 602 obecnými nájomnými bytmi. V rámci uvedeného počtu bytových stavieb bolo podporených 24 bytových stavieb realizovaných v rómskych osadách, ktorými sa podporila výstavba 420 bytov. 
B.	Dotácie na výstavbu technickej infraštruktúry - realizovalo sa 146 stavieb technickej vybavenosti, ktorými sa podporila výstavba, resp. užívanie 3 513 bytov. V rámci uvedeného počtu stavieb technickej vybavenosti bolo podporených 18 stavieb technickej vybavenosti realizovaných v rómskych osadách. 
C.	Dotácie na odstraňovanie systémových porúch - dotácie boli poskytnuté pre 215 stavieb s odstránením systémových porúch na 10 292 bytoch.
V rámci podporných nástrojov v oblasti úverovej politiky  bola poskytnutá podpora zo Štátneho fondu rozvoja bývania, štátna prémia na stavebné sporenie, štátny príspevok na úhradu časti úrokov k hypotekárnym úverom a bankové záruky za úvery na výstavbu bytových domov.
D.	Štátny fond rozvoja bývania - v roku 2006 bolo ŠFRB doručených 1 789 žiadostí s celkovou výškou požadovanej podpory 5 583 187 tis. Sk, z ktorých bola priznaná podpora pre 1 587 žiadostí s celkovým objemom podpory 4 709 993 tis. Sk. K 31. 12. 2006 odstúpil ŠFRB do banky celkom 1 582 zmlúv s celkovou výškou poskytnutej podpory 4 700 527 tis. Sk, čím sa podporila výstavba 4 661 nových bytových jednotiek, výstavba 36 miest v zariadení sociálnych služieb a obnova 4 644 už jestvujúcich bytov. Rozdiel vo výdavkoch na podporu rozvoja bývania vo výške 43 505 tis. Sk oproti poskytnutým podporám na rozvoj bývania za rok 2006 vyplýva z rozdielneho vykazovania upraveného Ministerstvom financií SR, keď za výdavok sa považujú finančné prostriedky, ktoré sú pripísané na účty dlžníkov. Z celkovej zmluvnej podpory bola pre účel výstavby bytu v rodinnom dome priznaná podpora 1 015 959 tis. Sk, t. j. 21,36 % a pre účel výstavba nájomného bytu 2 839 832 tis. Sk, t. j. 60,42  %. Z celkového počtu 4 661 podporených nových bytových jednotiek bolo v účele výstavba bytu v rodinnom dome podporených 1 100 bytov, t. j. 23,6 % a v účele výstavba nájomného bytu bolo podporených 3 385 bytov, t.j. 72,62 %. 
E.	Štátna prémia k stavebnému sporeniu - pre rok 2006 boli zo štátneho rozpočtu na poskytovanie štátnej prémie k stavebnému sporeniu vyčlenené finančné prostriedky vo výške 1 045 000 tis. Sk, rozpočtovým opatrením MF SR č. 44/2006 bola táto čiastka znížená o 29 593,5 tis. Sk a č. 43/2006 o 90 406,5 tis. Sk, t.j. na 925 000 tis. Sk. Celkové skutočne čerpané finančné prostriedky na štátnu prémiu k stavebnému sporeniu v roku 2006 boli vo výške 913 644,3 tis. Sk. V priebehu roka si stavebné sporiteľne nárokovali finančné prostriedky vo výške 953 944 tis. Sk, ktoré im boli na jednotlivé účty poukázané. Nakoľko skutočný nárok na štátnu prémiu bol vyšší ako poskytnutý preddavok, bola stavebným sporiteľniam ešte poukázaná suma vo výške 2 365,9 tis. Sk. Celková výška finančných prostriedkov poukázaná jednotlivým stavebným sporiteľniam za rok 2006 predstavuje 956 309,9 tis. Sk. V priebehu roka 2006 boli na výdavkový účet ministerstva poukázané vratky, t.j. finančné prostriedky zasielané stavebnými sporiteľňami mesačne počas roka, z dôvodu nedodržania podmienok poskytnutia štátnej prémie v celkovej výške 46 671,8 tis. Sk, z  ktorých čiastka vo výške 4 006,2 tis. Sk boli vratky za december roku 2005 a dňa 11.5.2006 boli odvedené späť do štátneho rozpočtu. Skutočné vratky roku 2006 boli vo výške 42 665,6 tis. Sk. 
F.	Štátny príspevok k hypotekárnym úverom - pre rok 2006 boli zo štátneho rozpočtu na poskytovanie štátneho príspevku k hypotekárnym úverom vyčlenené finančné prostriedky vo výške 650 000 tis. Sk, rozpočtovým opatrením MF SR č. 44/2006 bola táto čiastka znížená o 37 287,9 tis. Sk., t.j. na 612 712,1 tis. Sk. Celkové skutočne čerpané finančné prostriedky na štátny príspevok k hypotekárnym úverom v roku 2006 boli vo výške 584 507,5 tis. Sk.  V priebehu roka si hypotekárne banky nárokovali finančné prostriedky vo výške 590 788,9 tis. Sk, ktoré im boli na jednotlivé účty poukázané. V priebehu roka 2006 boli na výdavkový účet Ministerstva výstavby a regionálneho rozvoja SR poukázané vratky, t.j. finančné prostriedky, ktoré sú zasielané na výdavkový účet hypotekárnymi bankami mesačne počas roka, z dôvodu nedodržania podmienok poskytnutia štátneho príspevku vo výške 6 281,3 tis. Sk. 
G.	Program záruk - v štátnom rozpočte na rok 2006 boli na realizáciu programu záruk vyčlenené finančné prostriedky vo výške 80 mil. Sk. Oprávnené projekty, ktoré je možné realizovať podľa programu záruk, sú projekty na opravu, modernizáciu a rekonštrukciu spoločných častí, spoločných zariadení a príslušenstva bytových domov. V roku 2006 bolo schválených 83 žiadostí o poskytnutie bankovej záruky v celkovom objeme 280 298,2 tis.Sk, čím bola podporená obnova 4 162 bytov. Úvery boli poskytnuté s lehotou splatnosti 7 až 10 rokov. Rozhodujúci podiel však predstavovali bankové záruky za úvery nad 50 000 Sk na byt. 

7. 	Bývanie a Európska únia

Bývanie nepatrí medzi oblasti spoločne riadené legislatívou Európskej únie. Napriek tejto skutočnosti je táto oblasť výrazne ovplyvňovaná právnym rámcom pre iné problematiky. Ako príklad je možné uviesť smernicu 2002/91/EC o energetickej hospodárnosti budov, ktorá je implementovaná do právneho rámca SR zákonom č. 555/2005 Z.z. o energetickej hospodárnosti budov.
	Obdobným spôsobom sú do právneho rámca SR implementované aj iné smernice, napr. v oblasti verejného obstarávania, poskytovania štátnej pomoci, stavebných výrobkov a materiálov, harmonizácii noriem, uznávaní oprávnení odborne spôsobilých osôb a podobne.
	Vplyv právneho rámca EÚ na oblasť bývania je však širší, keďže sa do právneho rámca SR premietajú aj princípy spoločných riešení, napr. v sociálnej oblasti, regionálnej politike, životnom prostredí a hospodárskej politike.
	Dôležitým prvkom pri vytváraní vhodného legislatívneho, inštitucionálneho a ekonomického prostredia pre rozvoj bývania je medzinárodná spolupráca, ktorá sa rozvíja na viacerých inštitucionálnych úrovniach. Ide predovšetkým o spoluprácu na úrovni Európskej únie, spoluprácu v rámci medzinárodných organizácií a inštitúcií a spoluprácu bilaterálnu a regionálnu. 
Spolupráca na úrovni EÚ je zameraná najmä na spracovanie podkladov za Slovenskú republiku, účelovo zameraných na aktuálne témy rozvoja bývania v rámci pravidelných stretnutí ministrov EÚ zodpovedných za bývanie. Nemenej dôležitou je problematika možnosti čerpania štrukturálnych fondov na niektoré aktivity spojené s bývaním. V tejto oblasti sa v roku 2006 podarilo pre tie členské štáty, ktoré pristúpili k EÚ 1.5. 2004 (a teda aj pre Slovenskú republiku), vytvoriť Nariadením Európskeho parlamentu a rady č. 1080/2006 podmienky pre čerpanie prostriedkov z Európskeho fondu regionálneho rozvoja (EFRR) aj na oblasti spojené s bývaním, ktoré sú fyzicky zničené alebo sociálne vylúčené, alebo ktorým fyzické zničenie alebo sociálne vylúčenie hrozí a pritom ide o bývanie pre viaceré rodiny. Výdavky sa obmedzujú na budovy, ktoré vlastnia orgány verejnej správy alebo neziskoví prevádzkovatelia a sú určené pre domácnosti s nízkym príjmom alebo ľudí s osobitnými potrebami. Výdavky na takéto aktivity pritom môžu byť maximálne 3 % zo sumy EFRR pridelenej na dotknuté operačné programy alebo 2 % z celkovej sumy EFRR. Okrem uvedenej skutočnosti je možné štrukturálne fondy EÚ využívať aj na aktivity, ktoré zvyšujú kvalitu obytného prostredia prostredníctvom investícií do infraštruktúry. 
V rámci spolupráce s medzinárodnými inštitúciami a organizáciami v oblasti bývania sa SR podieľa na činnosti a aktivitách najmä EHK OSN, OECD a UN – HABITAT. V rámci bilaterálnej a regionálnej spolupráce sa rozvíjajú vzájomné kontakty s cieľom výmeny skúseností a prevzatia dobrých príkladov v oblasti rozvoja bývania, a to najmä s krajinami vyšehradského priestoru, ale aj ďalšími krajinami EÚ.

Záver
	Informácia je čiastkovým popisom plnenia zámerov Koncepcie štátnej bytovej politiky do roku 2010 v priebehu jej platnosti, komplexné vyhodnotenie plnenia zámerov koncepcie štátnej bytovej politiky bude predmetom ďalšieho materiálu, ktorý Ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja SR predloží na rokovanie vlády SR v stanovenom termíne pri zhodnotení situácie v oblasti bývania v roku 2009.