Author: Pietsch Dana
Last saved by: loblova

Osobitná časť

Čl. I      

K § 1

Návrh upravuje práva a povinnosti vydavateľa periodickej tlače a tlačovej agentúry pri získavaní a šírení informácií. Popri práve na opravu sa návrhom zákona ustanovujú inštitúty práva na odpoveď a práva na dodatočné oznámenie, ktoré sú povinní vydavateľ periodickej tlače a tlačová agentúra na požiadanie fyzickej alebo právnickej osoby bezodplatne uverejniť.
Navrhovaný zákon sa vzťahuje na periodickú tlač vydávanú na území Slovenskej republiky a upravuje podmienky evidovania tejto periodickej tlače, ktorú vykonáva Ministerstvo kultúry Slovenskej republiky. Súčasne za porušenie povinností ustanovených návrhom zákona je ministerstvo oprávnené ukladať sankcie.
Negatívne sa vymedzuje vecná pôsobnosť návrhu zákona. V negatívnom vymedzení je zahrnutá Zbierka zákonov Slovenskej republiky, Obchodný vestník a iné úradné vestníky, periodiká určené výlučne na úradné, služobné alebo prevádzkové účely, či inú vnútornú potrebu právnickej osoby alebo fyzickej osoby, ak nie sú distribuované verejnosti, periodiká právnickej osoby alebo fyzickej osoby určené výlučne na vlastnú propagáciu tejto osoby,  informácie šírené internetom alebo inou počítačovou sieťou na základe individuálnej požiadavky. 
Medzi služobné periodiká možno zaradiť napr. tzv. podnikové noviny za predpokladu, že ich rozširovanie je limitované zamestnancami podniku, teda ich nemožno považovať za verejné; služobné periodikum je vylúčené z pôsobnosti zákona len pod podmienkou, že je určené pre vnútornú potrebu právnickej osoby, pre ktorú sa periodikum distribuuje; reklamné periodiká, ak na ne možno vcelku aplikovať zákon o reklame a ich obsah tvorí iba vlastná propagácia (ide napr. o reklamné tlačoviny obchodných reťazcov).

K § 2

Navrhovaným ustanovením sa vymedzujú základné pojmy, vymedzuje sa periodická tlač, tlačová agentúra a súvisiace pojmy. 
Periodickou tlačou sú všetky noviny, časopisy alebo iná tlač, ktoré sú vydávané pod rovnakým názvom, s rovnakým obsahovým zameraním a majú rovnakú grafickú úpravu. Uvedená tlač, vymedzená ako periodická, musí byť vydaná najmenej dvakrát v kalendárnom roku.
Vydanie periodickej tlače je charakterizované ako súbor všetkých výtlačkov periodickej tlače, ktoré sú vydávané v rovnakej periodicite. Výtlačky sa môžu líšiť iba časťami, ktoré sú určené pre rôzne regióny, a cieľovou skupinou čitateľov sú obyvatelia týchto regiónov alebo jazykom vydania.
Vydavateľom periodickej tlače je fyzická alebo právnická osoba, ktorá na svoje náklady a zodpovednosť zabezpečuje obsah periodickej tlače, jej vydávanie a verejné šírenie. Vydavateľovi štát garantuje právo vyhľadávať a zhromažďovať informácie, ktoré následne verejne šíri zverejnením v periodickej tlači. Vydavateľskej činnosti sa priznávajú garancie jej slobodného výkonu. Ustanovenie formálnych administratívnych opatrení napr. evidovanie tlače, neohrozuje  samotnú slobodu vydávania; úkon vydávania sa chápe ako zabezpečovanie obsahu a následné zverejnenie informácií v periodickej tlači determinované verejným šírením v tlačenej forme. 
Tlačovou agentúrou je osoba, ktorá vyhľadáva a spracúva informácie a ako agentúrne spravodajstvo ich poskytuje odplatne verejnosti. Agentúrne spravodajstvo predstavuje súbor informácií tak z domova ako aj zo zahraničia, ktoré tlačová agentúra šíri a poskytuje ako celok alebo jednotlivo podľa zvolených oblastí či kritérií.
Inzercia je oznámenie, ktoré sa v periodickej tlači zverejňuje za odplatu ale aj inú protihodnotu. Inzerciou je aj reklama zverejnená bezodplatne.
Následne v odseku 7 sa vymedzuje oznámenie, ktoré nie je primárnym obsahom periodickej tlače s atribútom tvorivosti, a zároveň nie je ani určitým druhom propagácie; oznámenie v naliehavom verejnom záujme je výzva v krízovej situácii, dôležité oznámenie orgánu verejnej moci alebo neodkladné oznámenie orgánu Policajného zboru, funkciou ktorého je včas informovať  verejnosť a znižovať tým možné riziká krízových alebo život ohrozujúcich situácií; na žiadosť orgánu verejnej moci je nutné oznámenie v periodickej tlači uverejniť neodkladne alebo v čase určenom týmto orgánom. 
	 
K § 3

Navrhuje sa osobitná explicitná povinnosť orgánov verejnej moci poskytovať pravdivé informácie o svojej činnosti na princípe rovnosti; povinnosť sa vymedzuje najmä vo vzťahu k včasnému informovaniu verejnosti o činnosti týchto orgánov a zabezpečeniu prístupu k informáciám bez zbytočného odkladu. Uvedeným nie sú dotknuté povinnosti sprístupniť informácie podľa osobitného predpisu (napr. zákon o slobode informácií) alebo naopak zamedziť prístup k informáciám, ak to vyžaduje osobitný predpis (napr. utajované skutočnosti, obchodné tajomstvo, služobné tajomstvo a pod.).

K § 4

V návrhu zákona sa ustanovuje ochrana zdroja informácií ako zákonom ustanovená povinnosť mlčanlivosti. Vydavateľ a  tlačová agentúra, ako aj ich zamestnanci, majú   povinnosť ochraňovať zdroj a obsah informácie, ak osoba, ktorá informácie poskytla, o to požiada. Povinnosť mlčanlivosti však nie je absolútna. V zmysle § 123 Trestného zákona sa povinnosť mlčanlivosti nebude vzťahovať na svedeckú výpoveď týkajúcu sa trestného činu, ktorý má svedok povinnosť prekaziť. Ide o trestný čin, pri ktorom Trestný zákon ustanovuje trest odňatia slobody najmenej desať rokov alebo niektorý z trestných činov korupcie uvedených v treťom diele ôsmej hlavy osobitnej časti Trestného zákona. 

K § 5

V odseku 1 sa konštituuje zodpovednosť vydavateľa a tlačovej agentúry za informácie, ktoré sú šírené periodickou tlačou a agentúrnym spravodajstvom. 
Zo zodpovednosti vydavateľa a tlačovej agentúry sú vylúčené informácie poskytnuté orgánmi verejnej moci a oznámenie v naliehavom verejnom záujme, za ktoré v plnej miere zodpovedá orgán verejnej moci, ktorý o zverejnenie oznámenia požiadal. Podmienkou uvedeného vylúčenia zo zodpovednosti je, aby informácie poskytnuté orgánmi verejnej moci boli uverejnené v ich pôvodnom znení a aby sa ich redakčnou úpravou nezmenil ich pôvodný obsah či myšlienka alebo nebol ich význam skreslený.      
Vydavateľ periodickej tlače nezodpovedá taktiež za pravdivosť informácií zverejnených v inzercii, ktorú odplatne vydavateľ periodickej tlače uverejňuje a za klamlivú a porovnávaciu reklamu. Výnimkou je propagácia samotného vydavateľa v periodickej tlači ním vydávanej, za propagovanie svojich aktivít, služieb či produktov zodpovedá sám vydavateľ.

K § 6

     V odseku 1 sa vymedzujú špecifické prípady spracovania a šírenia informácií, ktorými by vedome alebo nevedome, profesionálne alebo neprofesionálne bola šírená neznášanlivosť, násilie, alebo by sa v akejkoľvek forme schvaľovalo užívanie drog. Do popredia posudzovania vystupuje administratívno-právna zodpovednosť a forma spracovania informácie či myšlienky, a ustanovuje sa zákaz šírenia informácií či názorov, ktoré by formou spracovania a vyjadrenia existenciu vymedzených negatívnych fenoménov zľahčovali, ospravedlňovali alebo schvaľovali. 
Ustanovuje sa povinnosť vydavateľa a tlačovej agentúry zabezpečiť, aby v periodickej tlači a agentúrnom spravodajstve neboli uverejňované také informácie, ktorými sa propaguje vojna alebo sa opisuje kruté či neľudské správanie; tiež informácie, ktorými sa vojna či neľudské správanie opisuje spôsobom, ktorý je jeho schvaľovaním či ospravedlnením. Súčasne sa ustanovuje povinnosť vydavateľa zabezpečiť, aby sa v periodickej tlači nepropagovalo užívanie omamných alebo psychotropných látok, aby užívanie omamných a psychotropných látok nebolo opisované spôsobom, ktorý je zľahčovaním tohto problému alebo schvaľovaním užívania. 
Návrh ustanovuje povinnosť neuverejňovať informácie podnecujúce nenávisť na základe rasy, pohlavia, náboženstva, politického alebo iného zmýšľania. Vydavateľ a tlačová agentúra sú povinní zabezpečiť, aby v periodickej tlači a agentúrnom spravodajstve neboli uverejňované informácie podporujúce akúkoľvek formu neznášanlivosti alebo utláčania. 
Vydavateľ a tlačová agentúra sú podľa návrhu zákona povinní zabezpečiť súlad obsahov periodickej tlače a agentúrneho spravodajstva s pravidlami volebnej kampane do Národnej rady SR, Európskeho parlamentu a orgánov územnej samosprávy, kampane pred voľbou prezidenta SR, ako aj kampane pred referendom. Podmienky kampane sú upravené osobitnými predpismi.
       	Navrhovaným ustanovením odseku 2 sa vymedzujú povinnosti pri súčinnosti v krízových situáciách, a v ďalších osobitnými predpismi špecifikovaných prípadoch, keď existuje nutnosť zverejniť oznámenie v naliehavom verejnom záujme. Vydavateľ periodickej tlače a tlačová agentúra sú povinní na požiadanie orgánov verejnej moci bezodplatne uverejniť ich neodkladné oznámenia, najmä sú povinní uverejniť rozhodnutia o núdzovom stave, o ohrození nedotknuteľnosti územia štátu a vojnovom stave, o ohrození života a zdravia občanov alebo živelnej pohrome, a to v čase určenom týmito orgánmi alebo v najbližšom vydaní periodickej tlače a v najbližšom zverejnení agentúrneho spravodajstva (napr. vo vojnových situáciách alebo životy ohrozujúcich situáciách, aj v mimoriadnom vydaní periodickej tlače).  
Navrhovaným ustanovením povinnosti súčinnosti v krízových situáciách, keď existuje nutnosť zverejniť oznámenie v naliehavom verejnom záujme, sa odstraňuje disproporcia medzi rozhlasovým a televíznym vysielaním a periodickou tlačou.  
V súlade s Odporúčaním č. R (94) 13 Výboru ministrov členským štátom o opatreniach na podporu transparentnosti médií sa ustanovuje povinnosť označovať vydania periodickej tlače povinnými údajmi, ako aj rozsah tejto povinnosti. Vydavateľ periodickej tlače je povinný uviesť na zvyčajnom určenom mieste v periodickej tlači povinné údaje v jazyku (jazykoch) vydania; zvyčajným miestom sa rozumie predovšetkým tiráž, kde sa tieto údaje v periodickej tlači uvádzajú. Povinnými údajmi sú názov periodickej tlače; periodicita; identifikácia vydavateľa; označenie  regionálnej alebo jazykovej mutácie; deň vydania, poradové číslo a ročník vydania periodickej tlače; cena výtlačku periodickej tlače; medzinárodné štandardné číslo seriálu (ISSN); evidenčné číslo periodickej tlače.
Súčasne vydavateľ, ktorý je právnickou osobou, je povinný v prvom čísle periodickej tlače v kalendárnom roku uverejniť oznámenie  o štruktúre vlastníckych vzťahov, t.j. údaje o spoločníkoch, akcionároch alebo členoch vydavateľa, ktorých podiel na hlasovacích právach alebo majetková účasť dosiahli aspoň 20%, tzv. krížové vlastníctvo, majetková účasť vydavateľa v inom médiu bude verejne dostupná na internetovej stránke Ministerstva kultúry Slovenskej republiky.
Tlačová agentúra je povinná zabezpečiť, aby agentúrne spravodajstvo bolo opatrené názvom tlačovej agentúry a dátumom zverejnenia agentúrneho spravodajstva.   
     
K § 7

V navrhovanom ustanovení sa upravuje právo na opravu. Predmetom práva na opravu je nepravdivé skutkové tvrdenie o konkrétnej fyzickej osobe alebo právnickej osobe, ktoré je obsiahnuté v periodickej tlači alebo v agentúrnom spravodajstve. 
Navrhovaná úprava rešpektuje  terminológiu Európskeho súdu pre ľudské práva, ktorá  rozlišuje medzi skutkovými tvrdeniami, teda faktami, ktorých pravdivosť je možné dokázať a hodnotiacimi úsudkami, ktoré nepripúšťajú dôkaz pravdy. Pojmy skutkové tvrdenie a hodnotiaci úsudok bežne používa slovenská aj česká súdna prax, ako aj odborná verejnosť, a to najmä pri aplikácii § 11 a nasl. a § 19b Občianskeho zákonníka, teda pri právnej úprave ochrany osobnosti a názvu alebo dobrej povesti právnickej osoby, ktorá je v Slovenskej republike a Českej republike rovnaká. Ako príklad uvádzame časť odôvodnenia z rozsudku Najvyššieho súdu SR, sp. zn. 4 Cdo 171/2005 z 27. apríla 2006, v ktorom Najvyšší súd SR uviedol: „... z odôvodnenia rozsudkov oboch nižších súdov nevyplýva, ktoré konkrétne uverejnené údaje treba považovať za fakty a ktoré za hodnotiace úsudky, hoci takéto rozlíšenie je z hľadiska hodnotenia ich pravdivosti a i z hľadiska dôkaznej povinnosti v konaní rozhodujúce. Najmä podľa záverov judikatúry Európskeho súdu pre ľudské práva treba starostlivo rozlišovať medzi faktami a hodnotiacimi úsudkami. Kým existencia faktov môže byť preukázaná, pravdivosť hodnotiacich úsudkov dokazovaniu nepodlieha. Nemožno totiž splniť požiadavku na preukázanie pravdivosti hodnotiaceho úsudku a takáto požiadavka sama o sebe porušuje slobodu názoru, ktorá tvorí súčasť práva chráneného článkom 10 Dohovoru (Lingens c/a Rakúsko). Tam kde vyhlásenie prerastie do hodnotiaceho úsudku, môže primeranosť zásahu (teda obmedzenie práva na slobodu prejavu) závisieť na tom, či existuje dostatočný skutkový základ pre napadnuté vyhlásenie, pretože dokonca aj hodnotiaci úsudok bez akéhokoľvek  skutkového základu na jeho podporu môže byť prehnaný (Feldek c/a Slovensko). Odvolací súd... sa však argumentačne nevysporiadal s konštantnou judikatúrou Európskeho súdu pre ľudské práva... Pritom presvedčivosť odôvodnenia rozhodnutia si takéto vysporiadanie vyžadovavala...“ 

Predpokladom vzniku práva na opravu podľa odseku 1 bude nepravdivosť skutkového tvrdenia o konkrétnej fyzickej osobe alebo právnickej osobe, a to bez toho, aby sa nepravdivé skutkové tvrdenie súčasne dotýkalo napr. cti fyzickej osoby, dobrej povesti právnickej osoby alebo aby malo negatívny dopad na fyzickú alebo právnickú osobu. Vychádza sa pritom z toho, že základným zmyslom práva na opravu je zabezpečiť, aby sa verejnosti čo najrýchlejšie dostala informácia o tom, že určité skutkové tvrdenie o fyzickej alebo právnickej osobe je nepravdivé, a aká je pravda. Právo na opravu sa tak stáva nielen právnym prostriedkom ochrany fyzickej alebo právnickej osoby, ale súčasne aj zárukou práva na pravdivé informácie. 
Z ustanovenia odseku 1 vyplýva, že skutkové tvrdenie sa musí dotýkať konkrétnej fyzickej alebo právnickej osoby. Neplatí však, že uvedené osoby musia byť označené v periodickej tlači celým menom a priezviskom alebo názvom. Stačí, ak sú označené určitým charakteristickým znakom alebo viacerými identifikačnými znakmi, na základe ktorých je možné zistiť, koho sa skutkové tvrdenie týka. Autor alebo zdroj nepravdivého skutkového tvrdenia sú z hľadiska práva na opravu irelevantní a nemajú žiadny vplyv na povinnosť vydavateľa uverejniť opravu. Predmetom opravy je aj nepravdivé skutkové tvrdenie prevzaté z iného zdroja, bez ohľadu na to, či je tento zdroj uvedený alebo nie, ako aj nepravdivé skutkové tvrdenie, ktoré je obsiahnuté v informáciách poskytnutými orgánmi verejnej moci, v rozhovore či v listoch čitateľov. 
V odseku 2 sa upravuje lehota a spôsob doručenia žiadosti o uverejnenie opravy. Žiadosť o uverejnenie opravy musí byť doručená vydavateľovi periodickej tlače alebo tlačovej agentúre do 30 dní odo dňa vydania periodickej tlače alebo zverejnenia agentúrneho spravodajstva obsahujúceho nepravdivé skutkové tvrdenie. Pre začiatok plynutia 30 dňovej lehoty a pre jej skončenie sa použije ustanovenie § 122 ods. 1 a 3 Občianskeho zákonníka. To znamená, že 30 dňová lehota začína plynúť dňom, ktorý nasleduje po dni vydania periodickej tlače alebo zverejnenia agentúrneho spravodajstva obsahujúceho nepravdivé skutkové tvrdenie. Deň vydania periodickej tlače alebo zverejnenia agentúrneho spravodajstva je dátum uvedený vo vydaní periodickej tlače alebo pri zverejnenom agentúrnom spravodajstve. Ide o údaj, ktorý musí periodická tlač podľa § 6 ods. 3 písm. e) tohto zákona alebo agentúrne spravodajstvo podľa § 6 ods. 5 písm. a) tohto zákona povinne obsahovať. Koniec 30 dňovej lehoty je určený uplynutím jej posledného dňa, pričom platí, že ak má adresát, teda v tomto prípade vydavateľ, určený pracovný čas, lehota skončí v jej posledný deň skončením určeného pracovného času. Uvedená 30 dňová lehota je lehotou hmotnoprávnou, a preto sa na jej zachovanie vyžaduje, aby žiadosť o uverejnenie opravy došla vydavateľovi najneskôr posledný deň lehoty; pre zachovanie lehoty teda nestačí, ak sa žiadosť odovzdá posledný deň na pošte. Ak posledný deň lehoty pripadne na sobotu, nedeľu alebo sviatok, je posledným dňom lehoty najbližší nasledujúci pracovný deň. Táto lehota je lehotou prekluzívnou. To znamená, že po márnom uplynutí lehoty právo na uverejnenie opravy zanikne. To ale nebráni tomu, aby vydavateľ alebo tlačová agentúra žiadosti o uverejnenie opravy vyhoveli, aj keď im bola doručená až po uplynutí 30 dňovej lehoty. Spôsob doručenia žiadosti o uverejnenie opravy navrhovaný zákon nepredpisuje. Je teda vecou žiadateľa o uverejnenie opravy, aby vydavateľovi alebo tlačovej agentúre doručil žiadosť takým spôsobom, aby v prípade pochybností uniesol dôkazné bremeno o tom, že žiadosť vydavateľovi alebo tlačovej agentúre skutočne doručil a kedy im ju doručil.  Adresa vydavateľa je údaj, ktorý musí periodická tlač podľa tohto zákona povinne obsahovať a žiadateľovi o uverejnenie opravy je prístupný, sídlo tlačovej agentúry alebo miesto podnikania je verejne dostupný údaj (obchodný register, internetová stránka tlačovej agentúry), prípadne údaj uvádzaný štandardne v zmluvách o poskytovaní agentúrneho servisu. 
V odseku 3 sa ustanovujú náležitosti žiadosti o uverejnenie opravy, žiadosť o uverejnenie opravy musí byť žiadateľom podpísaná. Súčasťou žiadosti musí byť písomný návrh znenia opravy, z ktorého musí byť zrejmé, že opravou sa má nepravdivé skutkové tvrdenie len uviesť na pravú mieru, resp. vyvrátiť, a to uvedením pravdivého skutkového tvrdenia. Opravou sa nemá hodnotiť nepravdivé skutkové tvrdenie, ani jeho dopad na žiadateľa o uverejnenie opravy alebo na verejnosť. Návrh znenia opravy nemôže obsahovať žiadne názory či komentáre žiadateľa o uverejnenie opravy, ani žiadosť o ospravedlnenie vydavateľa. Ak návrh znenia opravy nezodpovedá svojím obsahom opravovanému nepravdivému skutkovému tvrdeniu, vydavateľ periodickej tlače alebo tlačová agentúra sú povinní dohodnúť so žiadateľom znenie návrhu opravy, nakoľko oprava nepravdivého skutkového tvrdenia je opravou vydavateľa alebo tlačovej agentúry. 
Vydavateľ periodickej tlače alebo tlačová agentúra sú povinní uverejniť opravu do ôsmich dní odo dňa doručenia žiadosti o uverejnenie opravy alebo v najbližšom vydaní periodickej tlače, pripravovanom po doručení žiadosti. Navrhuje sa, aby sa pre začiatok plynutia lehoty a  pre jej skončenie použilo ustanovenie § 122 ods. 1 a 3 Občianskeho zákonníka. To znamená, že lehota začína plynúť dňom, ktorý nasleduje po dni doručenia žiadosti o uverejnenie opravy vydavateľovi alebo tlačovej agentúre. Koniec  lehoty je určený uplynutím jej posledného dňa. Inak lehota na uverejnenie opravy uplynie dňom vydania najbližšie pripravovaného čísla alebo agentúrneho spravodajstva po doručení žiadosti. 
Vydavateľ periodickej tlače alebo tlačová agentúra sú povinní uverejniť opravu v navrhnutom znení alebo v znení dohodnutom so žiadateľom o uverejnenie opravy. Dohoda prichádza do úvahy najmä vtedy, ak návrh znenia opravy nezodpovedá svojím obsahom nepravdivému skutkovému tvrdeniu, ktoré má byť opravené, napr. ak obsahuje ospravedlnenie, či hodnotiace úsudky žiadateľa o uverejnenie opravy. Vydavateľ periodickej tlače alebo tlačová agentúra nie sú oprávnení sami zasahovať do obsahu navrhnutého znenia opravy, s výnimkou opravy gramatických chýb. Oprava musí byť uverejnená v rovnakej periodickej tlači alebo agentúrnom spravodajstve a na rovnocennom mieste (totožnosť strany, rubriky, rovnocenné miesto na danej strane či v rubrike, v agentúrnom servise totožnosť oblasti, témy, druhu servisu) a rovnakým, teda vizuálne rovnocenným písmom, akým bolo uverejnené nepravdivé skutkové tvrdenie a  s označením „oprava“, ktoré musí byť uverejnené rovnakým písmom, akým bol uverejnený nadpis textu obsahujúceho nepravdivé skutkové tvrdenie. Pod nadpisom sa rozumie nadpis textu, nie jeho podtitul. Vyššie uvedené platí aj v prípade, ak bolo nepravdivé skutkové tvrdenie uverejnené na prvej strane periodickej tlače, resp. ak nepravdivé skutkové tvrdenie uverejnené na prvej strane periodickej tlače (napr. len v nadpise alebo v upútavke) bolo predmetom pokračovania na inom mieste v tom istom vydaní periodickej tlače. Aj vtedy sa vyžaduje rovnocennosť. Oprava teda musí byť uverejnená rovnako na prvej strane periodickej tlače. Oprava nemôže byť uverejnená formou listu čitateľa. K uverejnenej oprave nie sú vydavateľ periodickej tlače ani tlačová agentúra oprávnení uverejniť žiadny ďalší súvisiaci text obsahujúci hodnotiaci úsudok, a to ani na inom mieste vydania periodickej tlače. 
V odseku 6 je vymedzený taxatívny výpočet prípadov, kedy vydavateľ periodickej tlače alebo tlačová agentúra nie sú povinní uverejniť opravu. Jedným z týchto prípadov je aj prípad, ak vydavateľ periodickej tlače alebo tlačová agentúra môžu dokázať pravdivosť skutkového tvrdenia, o opravu ktorého sú žiadaní. Ide o dôkaz pravdy, teda o dôkaz, ktorý smeruje k preukázaniu pravdivosti skutkového tvrdenia. Subjektívne presvedčenie vydavateľa o „svojej pravde“ nie je dôkazom. Ako uviedol Ústavný súd SR v náleze, sp. zn. PL. ÚS 9/96 z 11. novembra 1997 (zverejnený v Zbierke zákonov Slovenskej republiky, čiastka 140, pod číslom 359/1997), ktorý sa týkal konania o ochranu osobnosti „nie je v nesúlade s čl. 47 ods. 3 ústavy, ak je to žalovaný, ktorý má navrhnúť dôkaz o pravdivosti svojho tvrdenia. V uvedenom zmysle preto nie zaťaženie žalovaného dôkazným bremenom je opatrením, ktoré by bolo v rozpore s jeho ústavnými právami. Ak je teda „žalovaný povinný do 30 dní od doručenia žaloby ...vyjadriť sa k nej a navrhnúť súdu prípadný dôkaz pravdy“, nestavia to samo o sebe žalobcu do výhodnejšej pozície, znamenajúcej porušenie rovnosti účastníkov v procese.“.

K § 8

Navrhovaný zákon zavádza nový právny inštitút – právo na odpoveď. Základný rozdiel medzi opravou a odpoveďou je ten, že oprava je vždy opravou vydavateľa alebo tlačovej agentúry a odpoveď je vždy vyjadrením dotknutej fyzickej alebo právnickej osoby. Účelom je vytvoriť rovnosť podmienok a umožniť týmto osobám, aby v periodickej tlači alebo agentúrnom spravodajstve prezentovali svoje stanovisko k uverejnenému skutkovému tvrdeniu, ktoré sa dotýka ich cti, dôstojnosti, súkromia a dobrej povesti. 
V navrhovanom ustanovení sa upravuje právo na odpoveď. Dotknutá osoba má právo žiadať bezplatné uverejnenie odpovede, ak periodická tlač alebo agentúrne spravodajstvo obsahuje skutkové tvrdenie, ktoré sa dotýka cti, dôstojnosti alebo súkromia fyzickej osoby, alebo názvu alebo dobrej povesti právnickej osoby. Právom na odpoveď sa umožňuje dotknutej fyzickej alebo právnickej osobe vyjadriť sa na rovnocennom mieste a v rovnakom rozsahu v tej periodickej tlači alebo agentúrnom spravodajstve, ktoré o jej veci verejne informovali, a podať stanovisko vlastnými slovami. Právo na odpoveď vychádza z pravidla „audiatur et altera pars“, teda z pravidla „nech je vypočutá tiež druhá strana“. Podľa navrhovaného zákona je predmetom práva na odpoveď akékoľvek skutkové tvrdenie (nepravdivé, pravdu skresľujúce, ale aj pravdivé) o konkrétnej  fyzickej alebo právnickej osobe, ktoré sa dotýka cti, dôstojnosti alebo súkromia fyzickej osoby alebo názvu alebo dobrej povesti právnickej osoby. Ako uviedol nemecký spolkový ústavný súd, pri práve na odpoveď ide len o realizáciu práva dotknutého subjektu vyjadriť sa k verejnosti, na ktorú sa obracalo pôvodné skutkové tvrdenie, a to nezávisle na objektívnej pravde (Rahim, M: Německé tiskové právo – stručný přehled institutu odpovědi, Právní rozhledy, č. 6/1999, str. 340 a 341). Predmetom práva na odpoveď je len skutkové tvrdenie. Vylučuje sa teda odpovedať na hodnotiace úsudky. Právo na odpoveď je štandardný prvok tlačového práva európskych krajín. V Európe v podstate existujú dva systémy práva na odpoveď, a to v závislosti od toho, či sa pripúšťa odpoveď len proti skutkovým tvrdeniam (nemecký systém) alebo aj proti hodnotiacim úsudkom (francúzsky systém). „Podľa francúzskeho tlačového zákona z roku 1881 platného v súčasnej dobe má právo na odpoveď každá fyzická alebo právnická osoba, ktorá je v tlači menovaná. Je pritom nerozhodné, či uverejnené údaje sú pravdivé alebo nie. Právo na odpoveď má fyzická alebo právnická osoba aj vtedy, ak obsahuje oznámenie, v ktorom je menovaná, len hodnotenie, názor alebo kritiku. Právo na odpoveď v tejto podobe sa v Európe uplatňuje tiež v právnych poriadkoch Belgicka a Talianska“ (citované podľa: Doležílek, J.: Právo na odpověď a na dodatočné sdělení podle nového tiskového zákona, Právní rozhledy, č. 10/2000, str. 430 – 431). Odpoveď sa musí podľa francúzskeho tlačového zákona uverejniť do troch dní od jej prijatia, a to pod hrozbou pokuty 3750 EUR. Odpoveď musí byť uverejnená na tom istom mieste a rovnakým typom písma ako bol uverejnený článok, na ktorý sa odpovedá a nesmie sa do nej nič nové vsunúť, pričom rozsah odpovede je limitovaný dĺžkou článku, na ktorý sa odpovedá, avšak v každom prípade môže mať 50 riadkov, aj keď článok bol kratší, ale nesmie presiahnuť 200 riadkov, aj keby bol článok dlhší.
Právo na odpoveď len proti skutkovým tvrdeniam sa aplikuje napr. v nemeckom právnom poriadku, kde je po zjednotení Nemecka v platnosti 16 tlačových zákonov. Vo všetkých je pritom právo na odpoveď v podstate rovnaké. Napr. podľa tlačového zákona Severného Porýnia – Westfálska (PresseG-NW) je zodpovedný redaktor a vydavateľ periodickej tlače povinný uverejniť odpoveď tej osoby alebo úradu, ktoré boli dotknuté určitým skutkovým tvrdením uverejneným v periodickej tlači. Táto povinnosť sa vzťahuje aj na všetky tlačové prílohy, v ktorých bolo skutkové tvrdenie uverejnené. Odpoveď musí byť uverejnená v najbližšom, doposiaľ pre tlač nepripravenom čísle po doručení odpovede, a to v rovnakej časti a rovnakým písmom ako napadnutý text, bez vynechávok a bez prídavkov. Odpoveď nesmie byť uverejnená formou čitateľského listu. Uverejnenie odpovede je bezplatné, a kto sa k odpovedi v tom istom vydanom čísle vyjadrí, musí sa obmedziť na skutkové tvrdenia (bližšie pozri: Rahim, M: Německé tiskové právo – stručný přehled institutu odpovědi, Právní rozhledy, č. 6/1999, str. 340). 

V odseku 2 sa upravuje lehota doručenia žiadosti o uverejnenie odpovede. Žiadosť o uverejnenie odpovede musí byť doručená vydavateľovi periodickej tlače alebo tlačovej agentúre do 30 dní odo dňa vydania periodickej tlače alebo zverejnenia agentúrneho spravodajstva obsahujúceho skutkové tvrdenie.
Následne sú upravené náležitosti žiadosti o uverejnenie odpovede. Súčasťou žiadosti musí byť odpoveď, ktorá nepripúšťa žiadne zásahy vydavateľa periodickej tlače alebo tlačovej agentúry do jej obsahu, okrem opravy gramatických chýb. Odpoveď musí byť napísaná tak, aby dávala zmysel, a aby ju bolo možné uverejniť v predloženej podobe. Odpoveď by preto mala v úvode, po označení periodickej tlače alebo agentúrneho spravodajstva, dátumu vydania alebo zverejnenia a pod., obsahovať napr. zhrnutie alebo citáciu textu, ktorého súčasťou je skutkové tvrdenie, na ktoré sa odpovedá, a z neho vyplývajúci hodnotiaci úsudok, a nie len citáciu samotného skutkového tvrdenia vytrhnutého z kontextu. Odpoveďou teda žiadateľ uvádza vlastné stanovisko k skutkovému tvrdeniu a z neho vyplývajúcemu hodnotiacemu úsudku, dopĺňa skutkové tvrdenie alebo ho vysvetľuje. Rozsah odpovede musí byť primeraný textu, ktorého súčasťou je skutkové tvrdenie a z neho vyplývajúci hodnotiaci úsudok alebo hodnotiace úsudky. Navrhuje sa teda primeranosť a nie rovnocennosť.
Žiadosť o uverejnenie odpovede a odpoveď môžu byť na jednej listine, ktorá musí byť žiadateľom podpísaná.
V odseku 4 je ustanovená povinnosť vydavateľa periodickej tlače alebo tlačovej agentúry uverejniť odpoveď do troch dní odo dňa doručenia žiadosti o uverejnenie odpovede alebo v najbližšom vydaní periodickej tlače pripravovanom po doručení žiadosti. V tejto súvislosti je potrebné uviesť, že francúzsky tlačový zákon ustanovuje rovnakú lehotu na uverejnenie odpovede, kratšiu lehotu na uverejnenie odpovede pozná napr. nemecké tlačové právo, podľa ktorého musí byť odpoveď uverejnená v najbližšom, doposiaľ pre tlač nepripravenom, čísle po doručení odpovede. 
Následne sú ustanovené podmienky uverejnenia odpovede. Vydavateľ alebo tlačová agentúra sú povinní uverejniť odpoveď v rovnakej periodickej tlači alebo agentúrnom spravodajstve, na rovnocennom mieste a rovnakým písmom ako bolo uverejnené skutkové tvrdenie a s označením „odpoveď“. Odpoveď musí spĺňať podmienku primeranosti, t.j. odpoveď je primeraná, ak nepresahuje rozsah textu, ktorého obsahom je skutkové tvrdenie a z neho vyplývajúci úsudok. Vydavateľ periodickej tlače alebo tlačová agentúra nie sú oprávnení k uverejnenej odpovedi uverejniť žiadny súvisiaci text obsahujúci hodnotiaci úsudok, a to ani na inom mieste periodickej tlače. 
V odseku 6 sa vymedzuje taxatívny výpočet prípadov, kedy vydavateľ alebo tlačová agentúra nie sú povinní uverejniť odpoveď. 

K § 9

Zavádza sa nový právny inštitút - právo na dodatočné oznámenie. Ak periodická tlač alebo agentúrne spravodajstvo informovali o konaní vedenom pred orgánom verejnej moci proti fyzickej alebo právnickej osobe, má táto osoba právo žiadať uverejnenie dodatočného oznámenia o tom, ako sa predmetné konanie právoplatne skončilo. Nie je pritom dôležité, aký je konečný výsledok konania, t.j. či je pre daný subjekt pozitívny alebo negatívny, čo je dané rozmanitosťou situácií. Napr. trestné konanie môže skončiť v časti oslobodením spod obžaloby (napr. za vraždu) a v časti uznaním viny za spáchanie trestného činu (napr. za ohováranie). Pod konaním pred orgánom verejnej moci sa má na mysli akékoľvek konanie, teda nielen trestné, ale napr. aj priestupkové, správne či občianskoprávne.   
V odsekoch 2 a 3 sa ustanovujú lehota doručenia žiadosti o uverejnenie dodatočného oznámenia, náležitosti žiadosti a písomného návrhu znenia dodatočného oznámenia. Nevyhnutnou súčasťou žiadosti musí byť dôkaz o právoplatnom skončení konania (napr. rozhodnutie súdu opatrené doložkou právoplatnosti) a písomný návrh znenia dodatočného oznámenia.
V odseku 5 sa povinnosti vydavateľa periodickej tlače alebo tlačovej agentúry pri uverejňovaní dodatočného oznámenia ustanovujú obdobne ako pre uverejnenie opravy.
	V odseku 6 sa vymedzujú prípady, kedy vydavateľ nie je povinný uverejniť dodatočné oznámenie. 

K § 10

Navrhuje sa zákonná sukcesia pri zmene vydavateľa periodickej tlače a pri zmene tlačovej agentúry, ktorou sa zabezpečí prechod záväzkov vyplývajúcich z práva na opravu, odpoveď a dodatočné oznámenie. Právo na opravu, odpoveď a dodatočné oznámenie by totiž zostalo nechránené, ak by došlo k tejto zmene, a medzi pôvodným a novým vydavateľom, by neexistovala zmluva o predaji podniku podľa § 476 a  nasl. Obchodného zákonníka, pri ktorej zákon upravuje sukcesiu všetkých práv a záväzkov súvisiacich s podnikom, bez zreteľa na spôsob ich vzniku. 
V odseku 2 sa ustanovujú podmienky uplatnenia práva na opravu, odpoveď a dodatočné oznámenie prostredníctvom súdu. Ak vydavateľ neuverejní opravu, odpoveď  alebo dodatočné oznámenie vôbec alebo ak nedodrží niektorú z podmienok pre ich uverejnenie, o povinnosti uverejniť opravu, odpoveď alebo dodatočné oznámenie rozhodne na návrh osoby, ktorá o ich uverejnenie požiadala, súd. V prípade, ak súd rozhodne, že vydavateľ porušil povinnosť uverejniť opravu, odpoveď alebo dodatočné oznámenie, má osoba, ktorá o ich uverejnenie požiadala, právo na primeranú peňažnú náhradu. Nárok na túto náhradu však táto osoba musí uplatniť len spolu s návrhom podľa odseku 2.
 	V odseku 3 sa ustanovuje lehota 30 dní pre podanie návrhu na súd. Pre začiatok plynutia 30 dňovej lehoty a pre jej skončenie sa použije ustanovenie § 122 ods. 1 a 3 Občianskeho zákonníka. To znamená, že 30 dňová lehota začína plynúť dňom, ktorý nasleduje po uplynutí lehoty stanovenej na uverejnenie opravy, odpovede a dodatočného oznámenia, a to bez ohľadu na to, či v lehote stanovenej na uverejnenie vydavateľ opravu, odpoveď alebo dodatočné oznámenie neuverejnil vôbec, alebo ich síce uverejnil, avšak spôsobom nerešpektujúcim niektorú z podmienok stanovených týmto zákonom. Koniec 30 dňovej lehoty je určený uplynutím jej posledného dňa, a to skončením určeného pracovného času. Uvedená lehota je lehotou hmotnoprávnou, a preto sa na jej zachovanie vyžaduje, aby návrh na začatie konania došiel súdu najneskôr posledný deň lehoty; pre zachovanie lehoty teda nestačí, ak sa návrh na začatie konania odovzdá posledný deň na pošte. Ak posledný deň lehoty pripadne na sobotu, nedeľu alebo sviatok, je posledným dňom lehoty najbližší nasledujúci pracovný deň. Táto lehota je lehotou prekluzívnou, to znamená, že po márnom uplynutí 30 dňovej lehoty právo domáhať sa na súde uverejnenia opravy, odpovede a dodatočného oznámenia a náhrady nemajetkovej ujmy v peniazoch zanikne. Na uplynutie  lehoty je súd povinný prihliadnuť ex offo, teda jej zmeškanie musí vziať do úvahy aj vtedy, ak vydavateľ ako žalovaný jej zmeškanie nenamieta. Táto lehota nemôže byť predĺžená.
Ustanovuje sa, aby po smrti fyzickej osoby uplatňovanie práva na opravu, odpoveď a dodatočné oznámenie patrilo blízkym osobám. Blízkym osobám tak vzniká ex lege samostatné právo uplatňovať právo na opravu, odpoveď a dodatočné oznámenie. 

K § 11

Ustanovujú sa podmienky evidovania periodickej tlače vydávanej na území Slovenskej republiky, ktorú vykonáva Ministerstvo kultúry SR zápisom do zoznamu, zmenou zápisu v zozname a výmazom zo zoznamu. Zoznam periodickej tlače je verejne prístupná evidencia periodickej tlače, obsahuje evidenčné číslo periodickej tlače pridelené ministerstvom, údaje o evidovanej tlači podľa žiadosti o zápis do zoznamu, dátum zápisu, zápis zmeny a dátum zápisu tejto zmeny a dátum výmazu z tohto zoznamu. 
Vydavateľ alebo fyzická alebo právnická osoba, ktorá mieni vydávať periodickú tlač, požiada o zápis do zoznamu periodickej tlače najneskôr v deň začiatku vydávania periodickej tlače. 
Povinnosť oznámiť údaje o periodickej tlači ustanovené v § 11 vychádza z Odporúčania č. R (94)13 Výboru ministrov členským štátom o opatreniach na podporu transparentnosti médií. Vydavateľ periodickej tlače v žiadosti uvedie názov periodickej tlače; názov regionálneho alebo jazykového vydania periodickej tlače s uvedením jazyka vydávania tzv. regionálnej alebo jazykovej mutácie; dátum začiatku vydávania; územný rozsah rozširovania a jazyk vydania periodickej tlače; počet vydaní periodickej tlače za rok - periodicitu; obsahové zameranie periodickej tlače, a ak má, aj obsah jej pravidelných príloh, s názvom a periodicitou týchto príloh; identifikáciu vydavateľa periodickej tlače - názov, sídlo a identifikačné číslo osoby, ak je právnickou osobou, meno a priezvisko, adresu pobytu na území Slovenskej republiky, ak je fyzickou osobou, obchodné meno, miesto podnikania a identifikačné číslo osoby, ak je podnikateľom.
             Súčasťou žiadosti je oznámenie o štruktúre vlastníckych vzťahov vydavateľa periodickej tlače, ak je právnickou osobou. Vychádza sa pritom z časti I Dodatku k Odporúčaniu č. R (99) 1 Výboru ministrov členským štátom o opatreniach na podporu mediálneho pluralizmu. V oznámení sa uvedie meno, názov a sídlo alebo miesto podnikania, meno a priezvisko spoločníka, akcionára alebo člena, ktorého podiel na hlasovacích právach prekročil 20%. K žiadosti sa prikladá aj oznámenie o podieloch vydavateľa periodickej tlače na hlasovacích právach alebo základnom imaní vysielateľa. 
Na základe žiadosti ministerstvo vykoná  zápis do zoznamu periodickej tlače; ak žiadosť neobsahuje všetky požadované údaje, ministerstvo v lehote do 5 dní  od doručenia žiadosti vyzve vydavateľa na jej doplnenie; ministerstvo vykoná zápis do zoznamu periodickej tlače a do 5 dní odo dňa vykonania zápisu do zoznamu periodickej tlače oznámi vydavateľovi pridelené evidenčné číslo periodickej tlače.
            Vydavateľ ministerstvu písomne oznamuje zmenu evidovaných údajov, prerušenie alebo ukončenie vydávania periodickej tlače najneskôr do 30 dní odo dňa, keď zmena nastala; pri zmene z dôvodu zmeny vydavateľa priloží budúci  vydavateľ k  žiadosti aj  príslušnú  zmluvu  s  doterajším  vydavateľom alebo osvedčené vyhlásenie doterajšieho vydavateľa o súhlase s oprávnením vydávať príslušnú periodickú tlač.
Ministerstvo vykoná výmaz zápisu zo zoznamu periodickej tlače, ak sa zápis vykonal na základe nepravdivých údajov; ak bolo vydávanie novín, ktoré sú vydávané minimálne 5 krát do týždňa, prerušené na čas dlhší ako šesť mesiacov, inej periodickej tlače na čas dlhší ako jeden rok, alebo ak vydávanie zaevidovanej periodickej tlače nezačalo do šiestich mesiacov od zápisu do zoznamu periodickej tlače.

K § 12 

V § 12 sa ustanovujú pokuty za porušenie povinností ustanovených týmto zákonom a podmienky, za ktorých je možné pokutu uložiť. Ministerstvo uloží pokutu do výšky 30 000 Sk, ak periodická tlač a agentúrne spravodajstvo neobsahuje povinné údaje stanovené týmto zákonom a ak vydavateľ periodickej tlače nezverejní v prvom čísle kalendárneho roka oznámenie o štruktúre vlastníckych vzťahov; ministerstvo uloží vydavateľovi periodickej tlače pokutu do výšky 10 000 Sk, ak neoznámi ministerstvu zmenu evidovaných údajov o periodickej tlači, prerušenie alebo ukončenie vydávania periodickej tlače.
 Pokutu do výšky 50 000 Sk uloží ministerstvo, ak vydavateľ alebo tlačová agentúra nezverejnia na požiadanie neodkladné oznámenie v naliehavom verejnom záujme; pokutu do výšky 200 000 Sk ak periodická tlač alebo agentúrne spravodajstvo obsahovali informácie, ktoré propagujú vojnu alebo opisujú kruté alebo inak neľudské konania spôsobom, ktorý je ich zľahčovaním, ospravedlňovaním alebo schvaľovaním; alebo informácie, ktoré propagujú užívanie omamných látok alebo psychotropných látok alebo opisujú užívanie omamných látok alebo psychotropných látok spôsobom, ktorý je jeho zľahčovaním, ospravedlňovaním alebo schvaľovaním; alebo informácie, ktoré svojou formou podnecujú k akejkoľvek forme nenávisti alebo útlaku, a ktoré sú v rozpore s pravidlami volebnej kampane do Národnej rady Slovenskej republiky, Európskeho parlamentu a orgánov územnej samosprávy, kampane pred voľbou prezidenta Slovenskej republiky, ako aj s pravidlami kampane pred referendom. Pokutu je možné uložiť do jedného roka odo dňa, kedy sa o porušení povinnosti ministerstvo dozvedelo, najneskôr však do dvoch rokov odo dňa, kedy k porušeniu povinnosti došlo; uložením pokuty nezaniká povinnosť, za porušenie ktorej sa pokuta uložila; na konanie o uložení pokuty sa vzťahuje všeobecný predpis o správnom konaní.  
  
K § 13 

V prechodných ustanoveniach sa upravuje zmena registrácie periodickej tlače na jej evidovanie. Periodická tlač registrovaná podľa doterajších predpisov sa považuje za evidovanú periodickú tlač podľa tohto zákona, vydavateľ je však do 31.10.2008 povinný doplniť chýbajúce údaje podľa § 11 tohto zákona. Ak vydavateľ chýbajúce údaje v stanovenej lehote nedoplní, ministerstvo do 31.12.2008 vykoná výmaz periodickej tlače registrovanej podľa doterajších predpisov. Register periodickej tlače sa považuje za zoznam podľa tohto zákona.
	Konania o registráciu periodickej tlače sa dokončia podľa tohto zákona. Konania o uložení pokuty, začaté pred nadobudnutím účinnosti tohto zákona, sa dokončia podľa doterajších predpisov. V konaní o povinnosti uverejniť opravu, začatom pred nadobudnutím účinnosti tohto zákona, sa postupuje podľa doterajších predpisov, obdobne aj žiadosť o uverejnenie opravy, podaná pred nadobudnutí účinnosti tohto zákona sa posudzuje podľa doterajších predpisov. 

K § 14 

Zrušuje sa zákon č. 81/1966 Zb. v znení neskorších predpisov a zákon č. 136/1991 Zb. v znení neskorších predpisov.

Čl. II

Upravuje sa výška poplatkov pre evidovanie periodickej tlače v sadzobníku správnych poplatkov - zápis do zoznamu periodickej tlače vo výške 300 Sk, zápis zmeny vydavateľa periodickej tlače a zmeny názvu periodickej tlače 200 Sk. 

Čl. III     

Navrhovaná novelizácia zákona č. 212/1997 Z. z. o povinných výtlačkoch periodických publikácií, neperiodických publikácií a rozmnoženín audiovizuálnych diel v znení neskorších predpisov nadväzuje na terminológiu navrhovaného zákona. Zohľadňuje sa predovšetkým skutočnosť, že Ministerstvo kultúry Slovenskej republiky už nebude vykonávať registráciu periodickej tlače, ale jej evidovanie.

Čl. IV       

Navrhuje sa doplnenie zákona č. 308/2000 Z. z. o vysielaní a retransmisii v znení neskorších predpisov o ustanovenia týkajúce sa práva na informácie a ochrany zdroja a obsahu informácií, týmto sa ustanovujú jednotné podmienky pre vydavateľov, vysielateľov a tlačové agentúry.  

Čl. V

    Účinnosť navrhovaného zákona sa s prihliadnutím na legislatívny proces navrhuje od 1. mája 2008.