Doložka
o posúdení vplyvov

1.	Vplyvy na verejné financie:
Návrh Národného akčného plánu rodovej rovnosti na roky 2010 – 2013 podporuje rodovú rovnosť ako jedno zo základných práv, ktorému sa v právnych predpisoch Európskej únie venuje mimoriadna pozornosť a je významným cieľom spoločného záujmu Európskej únie. Gender mainstreaming je právne záväznou požiadavkou vyplývajúcou z článku 29 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2006/54/ES o vykonávaní zásady rovnosti príležitostí a rovnakého zaobchádzania s mužmi a ženami vo veciach zamestnanosti a povolania (prepracované znenie).
Výdavky vyplývajúce z predmetného materiálu budú zabezpečené v rámci schválených limitov rozpočtu verejnej správy na jednotlivé rozpočtové roky bez dodatočných nárokov na rozpočet verejnej správy. Realizácia aktivít nepredstavuje ďalšie zvýšenie finančných prostriedkov nad rámec schváleného rozpočtu verejnej správy na roky 2010 – 2012. Jednotlivé rezorty budú plniť úlohy vyplývajúce z materiálu v rámci schválených limitov na roky 2010 až 2012. Materiál bude zabezpečený aj v rámci schválených limitov počtu zamestnancov na jednotlivé rozpočtové roky bez dodatočných požiadaviek vrátane roku 2013. Časť výdavkov bude zabezpečená v rámci národných projektov: Inštitút rodovej rovnosti, Centrum sociálneho dialógu a Systémová prevencia a eliminácia násilia v rámci operačného programu Zamestnanosť a sociálna inklúzia. 
 Národný strategický referenčný rámec Slovenskej republiky na roky 2007 – 2013 stanovil národné priority spolufinancované zo štrukturálnych fondov a Kohézneho fondu v programovom období 2007 – 2013. Strategické usmernenia spoločenstva definujú rámce pre intervencie fondov na európskej úrovni. Predovšetkým Nariadenie Rady č. 1083/2006 o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde a Kohéznom fonde, ktorým sa zrušuje nariadenie (ES) č. 1260/1999 v článku 16 zaväzuje členské štáty k uplatňovaniu princípov rovnosti príležitostí pri čerpaní štrukturálnej pomoci tak, aby sa v priebehu rôznych etáp vykonávania intervencie fondov podporovala rodová rovnosť a gender mainstreaming. 
Vzhľadom na to, že rovnosť príležitostí je horizontálnou prioritou sledovanou v rámci štrukturálnych fondov, predpokladáme čiastočné finančné zabezpečenie plnenia aktivít a odporúčaní v súlade so schválenými operačnými programami a predovšetkým operačným programom Zamestnanosť a sociálna inklúzia. Úlohy spojené s implementáciou a koordináciou horizontálnej priority rovnosť príležitostí plní MPSVR SR, odbor rodovej rovnosti a rovnosti príležitostí prostredníctvom oddelenia podporného strediska k rovnosti príležitostí. Stredisko v spolupráci s riadiacimi orgánmi operačných programov spracovalo merateľné ukazovatele horizontálnej priority na úrovni programov a projektov a interný manuál procedúr koordinátora ako aj plán informovania a publicity, ktoré sú uvedené na internetovej stránke: www.gender.gov.sk.

2.	Vplyvy na obyvateľov, hospodárenie podnikateľskej sféry a iných právnických osôb: 
Predkladaný návrh má dopad na obyvateľov v podobe uplatňovania princípov rodovej rovnosti vo všetkých politikách a rozhodnutiach s významným nepriamym dopadom na životnú úroveň obyvateľstva a zvyšovanie kvality života.

3.	Vplyvy na životné prostredie:  
Predkladaný návrh nepredpokladá negatívny dopad na životné prostredie.

4.	Vplyvy na zamestnanosť:
Podpora rodovej rovnosti bude mať pozitívny kvalitatívny vplyv na zamestnanosť a naplnenie cieľov lisabonskej stratégie. Podpora rodovej rovnosti prispeje k vytvoreniu podmienok, ktoré môžu vyústiť do zvýšenia kvality časti pracovných miest, možnosti flexibilných foriem organizácie práce a pracovného času a ústretovosti zamestnávateľov k osobám s rodinnými povinnosťami a zodpovednosťou. Proaktívnym prístupom k rodovej rovnosti prostredníctvom plnenia cieľov stratégie môžu byť výraznou mierou eliminované diskriminačné prvky trhu práce a obmedzia sa  prípady diskriminácie a z nich vyplývajúce súdne spory a finančné plnenia.

5.	Vplyvy na podnikateľské prostredie:
            Realizácia aktivít a odporúčaní môže predstavovať pozitívny vplyv na podnikateľské prostredie. Očakáva sa nepriama podpora podmienok podnikania a nárast počtu podnikateľov a podnikateliek ako aj  kvantitatívny nárast služieb ponúkaných podnikateľskými subjektmi, predovšetkým v oblasti sociálnych služieb a podporných služieb pre rodiny. Materiál je v súlade s aktuálnou legislatívou formujúcou podnikateľské prostredie. V súvislosti s  administratívnymi štruktúrami sa predpokladá vytvorenie podporných učiacich sa sietí napríklad pre podnikanie žien, vzhľadom na ich špecifické potreby, ciele a očakávania.