Title: Sprava_NSIB_2010
Subject: IB
Author: Ing. Ján Hochmann
Last saved by: ibaloghova
Manager: J.H.
Company: MF SR

Správa
 o plnení úloh Národnej stratégie pre informačnú bezpečnosť v SR a úloh Akčného plánu na roky 2008 až 2013
1. Úvod
	Predkladaný materiál dokumentuje plnenie úloh definovaných v materiáli „Národná stratégia pre informačnú bezpečnosť v SR“, ktorý bol schválený uznesením vlády SR č. 570 zo  dňa 27. augusta 2008. Riešené úlohy vychádzajú najmä zo strategických cieľov informačnej bezpečnosti v SR a z definovaných strategických priorít podrobnejšie rozpracovaných v citovanom dokumente. Najdôležitejšie úlohy s dlhodobým charakterom boli premietnuté priamo do plnení úloh uznesení vlády SR v rokoch 2008 až 2010 (uznesenia vlády č. 310/2008, č. 283/2009, č. 391/2009, č. 479/2009, č. 46/2010 a č. 136/2010).
Správa sa nezaoberá plnením úloh v špecifickej oblasti digitálneho priestoru, ktorou sú utajované skutočnosti. 
2. Plnenie úloh
2.1. Návrh systému vzdelávania v oblasti informačnej bezpečnosti v SR (úloha B.5 uznesenia vlády SR č. 570/2008)
Vláda SR na svojom zasadnutí dňa 27. 5. 2009 schválila uznesením č. 391/2009 Systém vzdelávania v oblasti informačnej bezpečnosti v SR. Dokument je zameraný na identifikáciu skupín používateľov digitálneho priestoru od laikov až po špecialistov, na odhad ich kvalifikačných potrieb v rozsahu Slovenskej republiky a na návrh obsahu vzdelávania v informačnej bezpečnosti pre jednotlivé kategórie. Súčasťou dokumentu je aj návrh systému vzdelávania, ktorý vychádza zo súčasného stavu informačnej bezpečnosti v Slovenskej republike a vo svete. Problematika je orientovaná na celý digitálny priestor Slovenskej republiky, nezaoberá sa však prípravou špecialistov na ochranu časti digitálneho priestoru spadajúceho pod zákon č. 215/2004 Z. z. o ochrane utajovaných skutočností a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov. Systém vzdelávania v oblasti informačnej bezpečnosti je koncipovaný ako otvorený systém, ktorý môže byť v prípade potreby modifikovaný a doplnený aj o túto oblasť. Výstupom tohto strategického dokumentu je stanovenie základných cieľov, návrh úloh a aktivít v oblasti vzdelávania v informačnej bezpečnosti a návrh opatrení, ktorý je premietnutý do úloh určených v uznesení vlády. Ide o vypracovanie štandardu základných znalostí v oblasti informačnej bezpečnosti pre jednotlivé kategórie a implementáciu systému systematického vzdelávania v oblasti informačnej bezpečnosti pre cieľové skupiny s jeho zaradením do všetkých vzdelávacích programov organizovaných štátom v súčinnosti s Ministerstvom školstva SR. Plnenie tejto úlohy je v súčasnosti v progrese. Príprava štandardov znalostí, metodických materiálov, príručiek a učebných osnov pre účely systému vzdelávania v oblasti informačnej bezpečnosti bude vytvorená pre kategóriu laikov, manažérov a vedúcich pracovníkov, informatikov nešpecialistov v informačnej bezpečnosti, špecialistov v informačnej bezpečnosti, výskumníkov v informačnej bezpečnosti, učiteľov. Súčasťou úlohy je aj príprava a realizácia Pilotného projektu vzdelávania v rozsahu rezortu Ministerstva financií SR.
2.2. Návrh organizačného, personálneho, materiálno-technického a finančného zabezpečenia na vytvorenie špecializovanej jednotky pre riešenie počítačových incidentov v SR – CSIRT.SK (úloha B.1 uznesenie vlády SR č. 570/2008) 
Vláda SR na svojom zasadnutí dňa 1. 7. 2009 schválila uznesením č. 479/2009 Organizačné, personálne, materiálno-technické a finančné zabezpečenie na vytvorenie špecializovanej jednotky pre riešenie počítačových incidentov (CSIRT.SK) v SR. Na základe uvedenej úlohy s cieľom zabezpečiť primeranú úroveň ochrany informačnej a komunikačnej infraštruktúry a jej technologických prvkov, Ministerstvo financií SR vypracovalo komplexný návrh riešenia na vytvorenie a prevádzkovanie špecializovanej jednotky CSIRT.SK. Dokument definuje hlavné poslanie a úlohy jednotky pri riešení informačno-bezpečnostných incidentov v Slovenskej republike, organizačné, personálne a finančné zabezpečenie, sídlo pôsobenia jednotky a časový horizont jej dotvorenia do konečného stavu. Časový horizont realizácie je navrhnutý na obdobie 34 mesiacov, so začiatkom realizácie od 1. júla 2009 s predpokladom jej ukončenia do 30. apríla 2012 a to postupne po etapách.  Na základe uvedenej úlohy bola dňa 1. augusta 2009 zriadená špecializovaná jednotka pre riešenie počítačových incidentov - CSIRT.SK v rámci rozpočtovej organizácie Ministerstva financií SR DataCentra. V súvislosti s plnením tejto úlohy bola v auguste 2009 doplnená a upravená zriaďovacia listina a štatút DataCentra. Bol vypracovaný Plán činnosti a plnenia úloh jednotky CSIRT.SK. V 1. etape sa uskutočnili úvodné rokovania so subjektmi akademickej obce a vybranými organizáciami verejnej správy. Personálne dotváranie jednotky a s tým súvisiace plnenie úloh v zmysle časového harmonogramu schváleného uznesením vlády č. 479/2009 vykazuje sklz v prvej etape. Do konca roka 2009 sa v priebehu realizácie I. etapy nepodarilo v plnom rozsahu zabezpečiť personálne kapacity z dôvodov nedostatku vysokokvalifikovaných odborníkov v oblasti informačnej bezpečnosti. Predpokladá sa, že pri plnení úloh II. etapy  realizácie CSIRT.SK bude sklz odstránený.    
2.3. Analýza legislatívneho prostredia a zoznamu právnych predpisov určených pre implementáciu elektronického spracovania agend (úloha B.3 uznesenia vlády SR č. 283/2009) 
Vláda SR na svojom rokovaní dňa 2. 9. 2009 uznesením č. 595/2009 schválila Analýzu legislatívneho prostredia a zoznam právnych predpisov určených pre implementáciu elektronického spracovania agend (ďalej len „analýza“). Analýza je zameraná najmä na prípravu legislatívneho prostredia pre riešenie e-Governmentu, v spojení so zavedením elektronických služieb a tým súvisiacich prioritných projektov Operačného programu Informatizácie spoločnosti. Dokument obsahuje časový a vecný harmonogram pokrytia projektových priorít legislatívou. Východiskom pre spracovanie materiálu boli čiastkové analýzy legislatívneho prostredia v oblasti informatizácie v pôsobnosti jednotlivých ministerstiev a ostatných ústredných orgánov štátnej správy. Súčasne sa identifikovali okruhy potrebných zmien, kde ide najmä o  harmonizáciu predpisov o registroch, elektronickú formu rozhodnutia, rovnoprávnosť právnych účinkov elektronických a papierových dokumentov, prevod papierovej formy dokumentov na elektronickú formu, elektronickú úhradu poplatkov, elektronický podpis, informačnú bezpečnosť, zavedenie identifikátora fyzických osôb, harmonizáciu terminológie, prístupnosť pre všetkých (integrované obslužné miesta, ústredný portál verejnej správy) a ďalšie. Nevyhnutnou súčasťou úspešnosti  je aj existencia a aplikácia kontrolných mechanizmov. najvýznamnejším nástrojom je mechanizmus kontroly prostredníctvom doložky vplyvov na informatizáciu spoločnosti, ktorej gestorom je Ministerstvo financií SR. Na základe uvedenej úlohy rezorty predložili do 31. 12. 2009 Ministerstvu financií SR informáciu o odpočte úloh a ich plnení podľa záväzného časového harmonogramu uvedeného v analýze. 
2.4. Návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 275/2006 Z. z. o informačných systémoch verejnej správy a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov a o zmene a doplnení niektorých zákonov 
Národná rada Slovenskej republiky schválila dňa 1. 12. 2009 zákon č. 570/2009 Z.z.,  ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 275/2006 Z.z. o informačných systémoch verejnej správy a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov. Novela zákona účinná od 1. februára 2010 je koncipovaná v súlade so stavom a vývojom informačných a komunikačných technológií a reaguje na výsledky analýzy uplatňovania doterajšieho zákona v praxi z vecného i procesného hľadiska. Novelou sa explicitne určila pôsobnosť Ministerstva financií SR ako riadiaceho a koordinačného orgánu pre informačnú bezpečnosť informačných systémov verejnej správy. Ďalšie zmeny sa týkajú rozšírenia a úpravy pojmového aparátu, povinností správcov a prevádzkovateľov informačných systémov verejnej správy, zavedenia ďalších nástrojov, ktorými sa zabezpečí najmä integrovateľnosť a bezpečnosť informačných systémov verejnej správy, zavádzajú sa integrované obslužné miesta  pre komunikáciu s verejnou správou. Novelou sa tiež znižuje finančná náročnosť pri elektronickom vybavovaní žiadostí a platbe prostredníctvom platobného portálu Ústredného portálu verejnej správy za úkony spoplatňované podľa zákona o správnych poplatkoch. 
2.5. Výnos Ministerstva financií SR č. MF/013261/2008 – 132 o štandardoch pre informačné systémy verejnej správy
V nadväznosti na výnos Ministerstva financií SR č. MF/013261/2008-132 o štandardoch pre informačné systémy verejnej správy, ktorý v roku 2008 nahradil pôvodný výnos Ministerstva dopravy pôšt a telekomunikácií SR č. 1706/M2006 o štandardoch pre informačné systémy verejnej správy, bol v roku 2009 v súvislosti  s informačnou bezpečnosťou vydaný Metodický  pokyn pre hodnotenie bezpečnostných štandardov,  ktorý bol zverejnený vo  Finančnom  spravodajcovi č. 9/2009.  Metodický pokyn osobitným spôsobom rozširuje Metodický pokyn k výnosu o štandardoch pre informačné systémy verejnej správy  zverejnený vo Finančnom spravodajcovi č. 10/2008.   Vzhľadom na neustály vývoj informačných a komunikačných technológii  bol v roku 2009 vypracovaný návrh novely citovaného výnosu, ktorý v špecifických častiach upravuje aj niektoré ďalšie  bezpečnostné požiadavky. Uvedený návrh bol prerokovaný v príslušných pracovných skupinách Komisie pre štandardizáciu informačných systémov verejnej správy, ako aj samotnou Komisiou.  V súčasnosti je návrh novely výnosu predmetom  medzirezortného pripomienkového konania  s predpokladanou účinnosťou od mája 2010. 
2.6. Návrh Akčného plánu na roky 2009 až 2013 k dokumentu Národná stratégia pre informačnú bezpečnosť v SR ( úloha B.2 uznesenia vlády SR  č. 570/2008)
Na základe úlohy B.2 uznesenia vlády SR č. 570/2008 Ministerstvo financií SR vypracovalo strategický dokument - Akčný plán informačnej bezpečnosti, ktorý bol schválený uznesením vlády SR č. 46/2010 dňa 19.1.2010. Materiál obsahuje úlohy, ktoré vychádzajú zo strategických cieľov informačnej bezpečnosti v SR definované v Národnej stratégii pre informačnú bezpečnosť. Návrh úloh je zameraný na oblasť vytvárania povedomia v informačnej bezpečnosti a bezpečného prostredia a na rozširovanie národnej a medzinárodnej spolupráce a kompetentnosti Slovenskej republiky v oblasti informačnej bezpečnosti. Úlohy vychádzajú zo súčasnej situácie informačnej bezpečnosti v Slovenskej republike v porovnaní so stavom v členských štátoch EÚ, ako aj z porovnania stavu Slovenskej republiky  s vyspelými štátmi sveta. Návrh je v súlade s kľúčovými dokumentmi, smernicami a odporúčaniami EÚ, ako aj stanovenými strategickými prioritami tohto materiálu. Patričná pozornosť je pritom venovaná medzinárodnému vývoju na politickej scéne, najmä zásadám krajín G8 týkajúcim sa ochrany komunikačných a informačných infraštruktúr; rezolúcii Valného zhromaždenia OSN č. 58/199 a odporúčaniu OECD o ochrane kritických informačných infraštruktúr. Základné úlohy Akčného plánu sú definované vo forme aktivít, primárne rozčlenené do ôsmych základných oblastí a následne rozpracované do konkrétnych úloh. Súčasťou dokumentu je aj rámcová kvantifikácia finančných nákladov a potencionálne riziká.
2.7. Legislatívny zámer zákona o informačnej bezpečnosti (úloha B.3 uznesenia vlády SR  č. 570/2008) 
Vláda SR na svojom zasadnutí dňa 25.2.2010 uznesením č. 136/2010  schválila legislatívny zámer zákona o informačnej bezpečnosti. Cieľom legislatívneho zámeru je určiť základnú štruktúru a vecné zameranie zákona o informačnej bezpečnosti, na ktorého základe by bola zabezpečená dostatočná úroveň ochrany celého informačného priestoru v Slovenskej republike, s výnimkou oblasti utajovaných skutočností. Zákon sleduje najmä nasledovné ciele - vytvorenie jednotného legislatívneho rámca pre oblasť informačnej bezpečnosti v Slovenskej republike,  definovanie kompetencií orgánov štátnej správy v oblasti informačnej bezpečnosti a spôsob koordinácie orgánov štátnej správy pri riešení spoločných úloh v oblasti informačnej bezpečnosti, zavedenie jednotnej terminológie základných pojmov v oblasti informačnej bezpečnosti, vytvorenie štandardizačného rámca informačnej bezpečnosti, zavedenie procesu riadenia informačnej bezpečnosti vo verejnej správe, vymedzenie postavenia jednotky pre riešenie počítačových incidentov (CSIRT.SK)  a úlohy ďalších takýchto útvarov pri ochrane digitálneho  priestoru Slovenskej republiky, definovanie minimálnych znalostných štandardov v oblasti informačnej bezpečnosti pre pracovníkov spravujúcich informačné systémy verejnej správy a zaisťujúcich ich ochranu, ustanovenie minimálnych požiadaviek na bezpečnosti elektronickej verejnej správy, ustanovenie minimálnych požiadaviek na bezpečnosť internetu, zvýšenie celkového povedomia pracovníkov verejnej správy v oblasti informačnej bezpečnosti. Na základe legislatívneho zámeru bude vypracované paragrafové znenie zákona o informačnej bezpečnosti s predpokladaným predložením na rokovanie vlády SR v máji 2011.

2.8. Program pre prístup k zdrojovým kódom a bezpečnostným riešeniam spoločnosti Microsoft v rámci nadnárodnej iniciatívy Government Security Program - GSP (uznesenie vlády SR č. 310/2008)
 Aktivity z oblasti vzdelávania predstavujú špecializovaný program sumarizujúci súbor postupov a vzdelávacích činností zameraných na zaistenie ochrany informácií spracovávaných v programových produktoch vytvorených spoločnosťou Microsoft. Podpísaním dohody so spoločnosťou Microsoft dňa 21. mája 2008 Ministerstvo financií SR zabezpečilo vláde SR prístup k informáciám, ktoré napomáhajú zhodnocovať a merať bezpečnosť produktov spoločnosti Microsoft v podmienkach štátnej správy a tak reagovať na kritické situácie. S plnením multilicenčnej zmluvy Microsoft Enterprise Agreement je spojené poskytovanie bezplatných školení a technických informácií v oblasti informačnej bezpečnosti. V priebehu roka 2009 boli zrealizované dve špecializované školenia pre odborníkov z oblasti počítačovej bezpečnosti. Vzdelávacej činnosti sa zúčastňujú  zástupcovia Ministerstva financií SR, Ministerstva vnútra SR, Ministerstva obrany SR, Národného bezpečnostného úradu, Slovenskej informačnej služby. Účastníkom školení bol umožnený prístup k zdrojovým kódom za účelom analýzy prípadných bezpečnostných dier v programových produktoch spoločnosti Microsoft.
2.9. Zabezpečenie zjednocovanie odbornej terminológie, jej záväznosť pre oblasť informatizácie a informačnej bezpečnosti pre tvorbu legislatívnych a koncepčných materiálov (uznesenie vlády SR č. 570/2008)
Ministerstvo financií SR s cieľom zabezpečiť jednotnosť a záväznosť terminológie pre oblasť informatizácie a jej zosúladenie s terminológiou zavedenou v EÚ vypracovalo terminologický slovník (Glosár), ktorý bol vydaný v roku 2008 „Metodickým pokynom na použitie odborných výrazov pre oblasť informatizácie spoločnosti“ a publikovaný vo Finančnom spravodajcovi č. 5/2008. V príprave je 2. časť slovníka, ktorá združuje odbornú terminológiu z oblasti elektronickej verejnej správy a z oblasti informačnej bezpečnosti. Slovník, ktorý v súčasnosti obsahuje vyše 600 všeobecných odborných výrazov, bude rozšírený o ďalších cca 1000 odborných výrazov z oblasti legislatívy a normotvorby Slovenskej republiky a EÚ. V súvislosti s plnením tejto úlohy Ministerstvo financií SR zriadilo vo februári 2009 pracovnú skupinu pre tvorbu odbornej terminológie v oblasti informačnej bezpečnosti a informačných technológií, ktorá je súčasťou Komisie pre štandardizáciu informačných systémov verejnej správy. Terminologický slovník je v súčasnosti v redakčnej úprave.
3. Analýza stavu informačnej bezpečnosti v Slovenskej republike
Analýzu stavu informačnej bezpečnosti v priebehu roka 2009 Ministerstvo financií SR vykonávalo podľa nasledovných štyroch krokov:
1.	Prieskumom stavu informačnej bezpečnosti  (monitoring) prostredníctvom dotazníkovej metódy v decembri 2008 s vyhodnotením v januári 2009. Predmetom prieskumu boli inštitúcie verejnej správy a to, ústredné orgány štátnej správy, vyššie územné celky,  mestá a obce, školy, finančné inštitúcie, zdravotnícke zariadenia a neziskové organizácie v celkovom počte 258 subjektov.
2.	Overovaním stavu (priamy kontrolný mechanizmus, metodiky Ministerstva financií SR, pohovory, konzultácie, hodnotenie, závery v inštitúciách verejnej správy).
3.	Analýzou dokumentov legislatívnych/nelegislatívnych prostredníctvom jednotnej metodiky vplyvov v rámci pripomienkových konaní.
4.	Hodnotením pracovných stretnutí (pracovné komisie, rozporové konania a pod.).
3.1. Prieskum stavu IB (monitoring)
V priebehu mesiaca december 2008 bol vykonaný monitoring stavu informačnej bezpečnosti v inštitúciách verejnej správy SR. Prieskumu vykonaného dotazníkovou metódou sa aktívne zúčastnilo 258 inštitúcií verejnej správy. Z prieskumu boli  konštatované nasledovné skutočnosti:
Zodpovednosť za informačnú bezpečnosť je väčšinou ponechaná na pracovníkov zodpovedných za IT. V inštitúciách, ktoré nemajú dostatočné kapacity v rámci IT funkcie, je zodpovednosť distribuovaná medzi viacerých zamestnancov, ktorí nie sú špecialistami na otázky informačnej bezpečnosti ani IT. Samotní zamestnanci IT nie sú špecialistami na informačnú bezpečnosť a disponujú prevažne administrátorskými znalosťami informačných systémov. Výsledky analýz rizík sa primerane nepremietajú do definície bezpečnostných požiadaviek v projektoch. Len asi v polovici projektov zmien informačných systémov sú definované bezpečnostné požiadavky, čo je vzhľadom na možnú agendu inštitúcií verejnej správy nevyhovujúci stav. Nízka miera využívania výnosu Ministerstva financií SR o štandardoch pre informačné systémy verejnej správy č. MF/013261/2008-132 zistená prieskumom, ako aj malý počet auditov informačnej bezpečnosti naznačujú, že súlad s legislatívou v oblasti informačných systémov verejnej správy významne zaostáva za oblasťou ochrany osobných údajov. Malý počet auditov informačnej bezpečnosti indikuje, že znalosť organizácií o skutočnom stave vlastnej informačnej bezpečnosti, či miera napĺňania legislatívnych požiadaviek je pravdepodobne nízka. Medzi hlavné nástroje  riešenia zistených nedostatkov patrí zameranie vzdelávania na konkrétne cieľové skupiny, u ktorých boli indikované nedostatky v oblasti dodržiavania štandardov.    
3.2. Overovanie stavu (kontroly)
Ministerstvo financií SR vykonalo  v roku 2009 vyše 30 kontrol dodržiavania bezpečnostných štandardov podľa výnosu Ministerstva financií SR č. MF/013261/2008-132, so zameraním najmä na ústredné orgány štátnej správy, samosprávne kraje a krajské mestá. Priemerná dosiahnutá hodnota sa pohybovala na úrovni 75,2% dodržiavania, pričom v štátnej správe sa táto hodnota pohybovala na úrovni 77,4%, zatiaľ čo územná samospráva dosahovala iba 73%. Rozdiely medzi jednotlivými organizáciami boli  pomerne výrazné. Najčastejšie nedostatky boli zistené v oblasti riadenia informačnej bezpečnosti (absencia organizačného zabezpečenia alebo absencia či nedostatočnosť bezpečnostnej politiky, prijatých postupov a spôsobu vyhodnocovania informačnej bezpečnosti), manažmentu rizík (úplná absencia, alebo nepoužívanie takéhoto systému) a monitorovania a manažmentu bezpečnostných incidentov (nedostatočná evidencia, absencia vyhodnocovania).
Značné nedostatky z pohľadu informačnej bezpečnosti sú aj v obsahu a kvalite zmlúv s dodávateľmi. Najmenej problematickou oblasťou sa ukázali štandardy technického zaistenia informačnej bezpečnosti, kde boli prípadné nedostatky spôsobené najmä nedostatočnými finančnými prostriedkami na aktualizáciu technologickej infraštruktúry a vybavenia potrebným programovým vybavením. Celkovo je teda možné konštatovať, že situácia v roku 2009 zatiaľ nebola priaznivá, aj keď je potrebné uviesť, že mnohé organizácie sa nachádzali v rôznej fáze  rozpracovanosti  aktualizácií opatrení pre oblasť informačnej bezpečnosti.

3.3.  Analýza dokumentov prostredníctvom Jednotnej metodiky na posudzovanie vybraných vplyvov  

     Významným regulačným mechanizmom celkovej analýzy stavu informačnej bezpečnosti je aj „metodika na posudzovanie vplyvov na informatizáciu  spoločnosti, ktorej gestorom je Ministerstvo financií SR. Na základe uznesenia vlády č. 112/2010 zo dňa 10.2.2010  sú rezorty povinné vypracovať analýzu vplyvov na informatizáciu spoločnosti, ktorej súčasťou je aj kontrola dodržiavania nielen všeobecne záväzných právnych predpisov v oblasti informačnej bezpečnosti, ale aj ďalších strategických materiálov a postupov  týkajúcich sa tejto oblasti. V rámci uvedenej metodiky bude Ministerstvo financií SR vyhodnocovať všetky relevantné materiály  legislatívnej a nelegislatívnej povahy a tým účinne regulovať predmetnú oblasť. Koncom roka 2009 bol v tejto oblasti ukončený pilotný projekt, ktorého sa zúčastnili jednotlivé rezorty. Proces vyhodnocovania  prostredníctvom Jednotnej metodiky na posudzovanie vybraných  vplyvov sa má uplatňovať od 1. júna 2010. Jednotná metodika na posudzovanie vybraných vplyvov nahradila Doložku pre posudzovanie vplyvov.    

3.4. Záver

Porovnaním výsledkov monitoringu s výsledkami kontrol možno skonštatovať, že boli identifikované rovnaké problémové okruhy a rovnaké kritické faktory. Proces riadenia informačnej bezpečnosti vykazuje systémové nedostatky v oblasti prípravy krízových plánov, prenosu kompetencií a krízového manažmentu.  Pre efektívnejšie odstránenie nedostatkov je potrebné urýchliť zavedenie systematického vzdelávania v uvedenej oblasti na všetkých úrovniach a dôsledne uplatniť mechanizmus sankcií za porušovanie zákona č. 275/2006 Z.z. o informačných systémoch verejnej správy a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov, vrátane jeho vykonávacích predpisov.