NÁVRH NA PODPORU ROZVOJA TURIZMU 
OKRESOV STARÁ ĽUBOVŇA, KEŽMAROK A LEVOČA  
A JEHO VPLYV NA ZAMESTNANOSŤ, KONKURENCIESCHOPNOSŤ  
A EKONOMICKÝ RAST

26. februára 2010

1.	Analytická časť

1.1	Charakteristika Prešovského samosprávneho kraja 
Prešovský samosprávny kraj (PSK) je druhým najväčším samosprávnym krajom Slovenskej republiky. Rozlohou 8 973,7 km²  zaberá 18,3 % z celkového územia. Jeho severná hranica      je súčasne aj štátnou hranicou s Poľskom, na východe hraničí s Ukrajinou. V rámci Slovenskej republiky susedí s Košickým, Žilinským a Banskobystrickým samosprávnym krajom. Tvorí ho 13 okresov, z ktorých má najväčšiu rozlohu okres Poprad a najmenšiu okres Levoča. V kraji sa nachádza 666 obcí, z toho 23 má štatút mesta. 
Kraj možno charakterizovať ako priemyselno-poľnohospodárske územie s významným zastúpením služieb. Na jeho území žilo k 31. 12. 2008  803 955  obyvateľov. Hustota osídlenia v jednotlivých okresoch kraja je značne diferencovaná. Najvyššia koncentrácia obyvateľstva je v okrese Prešov (178 obyvateľov na km²), najnižšia v okrese Medzilaborce (28,3 obyvateľov na km²). Na základe výsledkov monitoringu vykonaného v roku 2008 bol počet obyvateľov rómskej národnostnej menšiny približne 121 600 osôb, čo je asi 15 % z celkového počtu obyvateľov kraja.
Štruktúra výrobných činností v jednotlivých okresoch kraja je daná historickým vývojom a realizáciou priemyselnej politiky uplynulých období. Nové projekty na rozvoj výroby i štrukturálne zmeny narážajú na problémy nedostatku investičných prostriedkov, ktoré transformujúce sa firmy nedokážu získať.
Malé a stredné podniky s diverzifikovaným sortimentom a rýchlou adaptáciou                na požiadavky odberateľov sa uplatňujú prevažne na domácom trhu. Štátna intervencia             v prospech podpory podnikateľských aktivít môže priniesť významné výsledky v riešení vysokej miery nezamestnanosti, ale aj vytvárania nových priemyselných podnikateľských subjektov, zvýšenia podielu regiónov na tvorbe pridanej hodnoty i lepšie využitie kvalifikovaných pracovných síl. Pomoc MSP by mala smerovať do zlepšenia prostredia         na podnikanie, na zlepšenie prístupu ku kapitálu, moderným technológiám, výsledkom výskumu a vývoja, licenciám, vzdelávaniu zamestnancov a najmä do rozvoja služieb. 
Vzhľadom na nedostatočné generovanie nových technológií v regióne je hlavným nástrojom inovačného rozvoja transfer technológií, inovácií a know-how. Čím intenzívnejší a rozsiahlejší transfer a následná implementácia nových technológií a inovácií, tým rýchlejší bude celkový ekonomický rozvoj regiónu. Vzhľadom na hospodársky potenciál severovýchodného Slovenska navrhujeme okrem transferu technológií v priemysle aj podporu rozvoja turizmu. V tomto odvetví ide hlavne o zabezpečenie efektívnej podpory získavania skúseností a nových poznatkov v oblasti aplikovaného výskumu a inovácií, prostredníctvom štipendií, poukazov s priamym zameraním (inovačné vouchery), granty podporujúce vzdelávanie a vedeckú činnosť, prostredníctvom podpory pobytov v zahraničí s cieľom získania skúseností a nových poznatkov týkajúcich sa aplikovaného výskumu, či nových inovačných metód realizovaných v podnikateľskej i verejnej sfére. 
Prešovský samosprávny kraj má bohatý potenciál pre rozvoj turizmu. Krajské mesto     je zároveň aj centrom kultúry a spoločenského života. Má stále divadelné scény (Divadlo J. Záborského, Divadlo A. Duchnoviča), sídli tu Šarišská galéria, hvezdáreň a planetárium. V kraji je 7 mestských pamiatkových rezervácií (Levoča, Prešov, Bardejov, Poprad - Spišská Sobota, Kežmarok, Spišské Podhradie - Spišská kapitula, Podolínec), pamiatkové rezervácie ľudovej architektúry (Ždiar, Osturňa) i známy súbor drevených kostolíkov, ktoré od roku 2009 sú tiež zapísané do zoznamu UNESCO. Kraj má výborné podmienky pre rozvoj turizmu (Vysoké Tatry, Pieniny, vodná nádrž  Domaša, termálne kúpalisko vo Vrbove, Aquacity Poprad). 
Na území Prešovského samosprávneho kraja v poslednom období poskytovalo ubytovanie 625 zariadení. Ich služby využilo 736,1 tis. návštevníkov. Tržby za ubytovanie (vrátane DPH) dosiahli 46,2 mil. Eur (1 390,6 mil. Sk), z toho 23,2 mil. Eur (698,3 mil. Sk) predstavovalo ubytovanie cudzincov. Tržby za ubytovanie v PSK tvorili 16,4 % podiel na celkových tržbách v Slovenskej republike.
Ak vychádzame z porovnania konkurencieschopnosti regiónov SR a ich vnútorného potenciálu, potom by z pohľadu rastu HDP na obyvateľa pomohla koncentrovaná podpora rozvoja turizmu najmä pomaly rastúcim regiónom SR a vidieckym regiónom, kde existuje potenciál zvýšenia jeho podielu zo súčasných cca 2,8 % na cca 8 až 9 % v horizonte 10 až 15 rokov. Takýto postup by znamenal medziročný rast odvetvia turizmu aj na národnom HDP minimálne o pol percenta,  pričom by došlo aj k rastu zamestnanosti.	
Počet uchádzačov o zamestnanie v Prešovskom samosprávnom kraji  bol k 31. 12. 2009          78 081 osôb. Miera evidovanej nezamestnanosti v  kraji bola v rovnakom porovnateľnom období na úrovni 18,29 %. Najvyššiu mieru nezamestnanosti mali okresy Kežmarok       (25,68 %), Sabinov (25,40 %) a Snina (22,31 %). Najnižšiu mieru nezamestnanosti dosiahli okresy Poprad (10,84 %), Stará Ľubovňa (12,92 %) a Prešov (16,26 %). 

Potenciál rozvoja turizmu v Prešovskom samosprávnom kraji
V rámci Programu hospodárskeho a sociálneho rozvoja Prešovského samosprávneho kraja na obdobie rokov 2008 - 2015 v oblasti turizmu sú definované tri priority, ktoré sa týkajú zvýšenia atraktívnosti regiónu, skvalitnenia a rozšírenia ponuky produktov a služieb v odvetví turizmu, využitia kultúrno-historického potenciálu regiónu pre rozvoj turizmu a rozvoj partnerstva. V záujme strategického rozvoja turizmu je vytýčených päť špecifických cieľov:
1. Modernizovať turistickú infraštruktúru v turistických destináciách,
2. Zlepšiť informovanosť návštevníkov v oblasti cestovného ruchu a kúpeľníctva,
3. Vytvoriť integrované produkty cestovného ruchu a kúpeľníctva,
4. Obnoviť významné pamiatkové objekty a zahrnúť ich do produktov cestovného ruchu,
5. Posilniť a vybudovať partnerstvá a zefektívniť koordináciu činností v rámci cestovného ruchu.
Kľúčovou prioritou rozvoja s relatívne najmenším vplyvom na verejné zdroje je špecifický cieľ č. 5, ktorého realizácia umožní v maximálnej miere mobilizovať existujúce finančné zdroje. Potenciál vytvorenia systému spolupráce, partnerstva a koordinácie verejného a súkromného sektora umožní zvýšiť výkonnosť odvetvia turizmu s merateľným vplyvom na rast zamestnanosti a regionálny rozvoj. Cestovný ruch je nutné chápať nie ako termín, či jav, ale ako dynamický systém. V rámci tohto fenoménu synerguje multiplicitné pôsobenie jeho elementov akými sú napríklad účastníci cestovného ruchu, dopravná infraštruktúra, infra a supraštruktúra cestovného ruchu, prírodný potenciál krajiny a mnoho ďalších prvkov. PSK má pripravených viacero projektových zámerov, ktorých výstupy a výsledky budú mať v konečnom dôsledku vplyv aj na vytvorenie nových pracovných miest v odvetví cestovného ruchu. Predpokladáme, že realizáciou rozvojových priorít PSK vzrastie počet zamestnaných v tomto odvetví v kraji do roku 2015 približne o 10 % voči stavu z roku 2008.
Pripravovaný návrh Národnej stratégie regionálneho rozvoja v analytickej časti konštatuje, že pre Prešovský samosprávny kraj je jednou zo štyroch prioritných oblastí podpora ďalšieho rozvoja turizmu s dôrazom na udržateľný ekonomický rast, sociálnu súdržnosť, rast konkurencieschopnosti a atraktívnosť regiónu. Rozvoj turizmu v kraji by sa mal podporovať v rámci vedomostnej ekonomiky v prepojení na vedu, výskum a inovácie, ľudské zdroje a vzdelávanie, zamestnanosť, podnikateľské prostredie a životné prostredie (s dôrazom na energetiku a klimatické zmeny). Podpora hospodárskeho rastu a konkurencieschopnosti kraja  v turizme vyžaduje nielen rozvoj tzv. tvrdej infraštruktúry, ale aj systematickú podporu vytvárania tzv. mäkkej infraštruktúry, akou je podpora budovania klastrov, rozvoj spolupráce verejného a súkromného sektora a všetkých aktivít relevantných subjektov v sektore turizmu. 
Na základe predbežných analýz, prieskumov a prognózy možného hospodárskeho a sociálneho vývoja PSK možno konštatovať, že koncentrácia zdrojov a maximalizácia využitia vnútorného potenciálu kraja v oblasti turizmu môže mať pozitívny vplyv na riešenie najzávažnejších súčasných problémov tohto vidieckeho regiónu. Ide o nízku produktivitu práce, nízky ekonomický rast, vysokú dlhodobú nezamestnanosť najmä vidieckeho obyvateľstva, nízky podiel služieb na tvorbe regionálneho HDP. Pre Prešovský samosprávny kraj je jedným z pilierov zvýšenia jeho ekonomickej výkonnosti, rozvoja zamestnanosti                                        a konkurencieschopnosti  odvetvie turizmu. 
Súčasný stav turizmu v Prešovskom samosprávnom kraji
Turizmus sa v kraji vyvíja aj napriek jeho nízkej komplexnej podpore veľmi pozitívne. Od roku 2001 počet návštevníkov neustále rastie. V roku 2009 v dôsledku hospodárskej krízy sa však očakáva ich pokles. Rozvoj turizmu v PSK spočíva predovšetkým v návštevnosti Vysokých a Belianskych Tatier, Pienin, Levočských vrchov, Slovenského Rudohoria a mimoriadne vzácneho kultúrno-historického regiónu Spiša, Šariša a Horného Zemplína. Komplikovaná dopravná dostupnosť vzdialenejších oblastí kraja, zníženie konkurencieschopnosti jeho regionálnych a medzinárodných destinácií turizmu spôsobuje nižšiu pozíciu v rámci  donedávna najvýkonnejšieho regiónu cestovného ruchu. Napriek rastu počtu návštevníkov klesá počet prenocovaní (zo 4,5 na 3,3) čo predstavuje spolu s Banskobystrickým samosprávnym krajom najväčší pokles. Významný nárast bol však zaznamenaný v počte ubytovacích zariadení z 274 na 625.
Rozvoj turizmu patrí k jednej zo strategických priorít vlády v tomto volebnom období. Vzhľadom na túto prioritu bolo vypracovaných niekoľko riadiacich dokumentov vrátane „Novej stratégie rozvoja cestovného ruchu Slovenskej republiky do roku 2013“. Analýza predošlého vývoja bola však pomerne zložitá, kedže neexistuje dostatok relevantných dát, pričom úplne chýbajú makroekonomické údaje. Jediné údaje, ktoré by mohli dokumentovať výkony turizmu, jeho pridanú hodnotu, zamestnanosť, vývoj miezd, podiel na HDP, bolo možné extrahovať zo sektora služieb a sektora hotelov a reštaurácií. V rámci sektora služieb by mali byť zaznamenané služby cestovných kancelárií, zabezpečujúce osobitne pasívny a aktívny cestovný ruch. Sektor hotely a reštaurácie by mal v rámci štatistických ukazovateľov evidovať výkony spojené s bežným užívaním zariadení (obchodné a služobné cesty, využívanie reštauračných zariadení rezidentmi) a výkony spojené s cestovným ruchom. Plán pre slovenskú štatistiku, ktorý bol vypracovaný v roku 2006 zastúpením Svetovej banky na Slovensku požadoval zavedenie satelitného účtu cestovného ruchu. Jeho zostavovanie je zatiaľ v úvodnej fáze. Z dôvodu nedostatku informačných dát analýza vychádza z existujúcich údajov.
V PSK poskytovalo ubytovacie služby 625 ubytovacích zariadení, čo predstavuje 18,2 % podiel v rámci celoštátneho porovnania. V členení podľa druhu zariadení bolo 235 hotelov, motelov a penziónov, 60 turistických ubytovní, 11 chatových osád, 160 ostatných hromadných ubytovaní (kempingy a ostatné zariadenia) a 159 ubytovaní v súkromí. Návštevníci mali               k dispozícií 10 989 izieb s 30 152 lôžkami (vrátane príležitostných). Táto kapacita predstavovala 19,8 % podiel v celoštátnom porovnaní celkovej lôžkovej kapacity. Najväčší podiel ubytovacích zariadení v kraji mal okres Poprad, a to 40,2 %. Kraj poskytol ubytovanie pre 736 tisíc hostí, čo tvorí 18 % podiel na celkovom počte návštevníkov v Slovenskej republike. Podľa tohto ukazovateľa je Prešovský samosprávny kraj tretí najnavštevovanejší na Slovensku, hneď po Bratislavskom samosprávnom kraji a Žilinskom samosprávnom kraji.
Priemerný evidenčný počet zamestnancov odvetví hotely a reštaurácie v Prešovskom kraji bol ku koncu roka 2008 spolu 1 483 osôb, z toho bolo 1 008 žien.
Z hľadiska členenia návštevníkov na domácich a zahraničných sa občania SR podieľali na návštevnosti ubytovacích zariadení Prešovského samosprávneho kraja 59,2 % (436 tisíc osôb). Cudzinci sa na návštevnosti kraja podieľali 40,8 % (301 tisíc návštevníkov). 
Národnostné zloženie návštevníkov kraja poukazuje na najpočetnejšiu návštevnosť z Česka 12 %, Poľska 10,2 % a Maďarska 3 %. Z mimoeurópskych krajín to boli hlavne návštevníci z Južnej Kórey, USA a Japonska. V priemere najdlhší pobyt podľa počtu dní bol zaznamenaný u hostí z Ruska (7), Albánska (6,5), Tuniska (6,2), Portugalska (6) a Bieloruska (5,9). Návštevnosť sa odvíjala od atraktívnosti jednotlivých regiónov, ubytovacích možností a od úrovne poskytovaných služieb. Vplyvom návštevnosti regiónu Vysoké Tatry prišlo do okresu Poprad najviac návštevníkov v rámci celého kraja (60,7 %). Za ním so značným odstupom nasledovali okresy Prešov s podielom (8,5 %), Kežmarok (8,4 %) a Stará Ľubovňa (6 %). 
Tržby za ubytovanie sú ďalším hodnotiacim kritériom úrovne rozvoja turizmu. V roku 2008 bol ich objem v PSK 1 390,6 mil. Sk, čo v celoštátnom porovnaní predstavuje  16,4 %. Podiel tržieb od domácich návštevníkov v kraji predstavoval 49,8 %, v nominálnej hodnote  692,3 mil. Sk. Zahraniční návštevníci sa podieľali 50,2 %, v nominálnej hodnote               698,3 mil. Sk. Z jednotlivých okresov Prešovského samosprávneho kraja boli najvyššie tržby     za ubytovanie dosiahnuté v okresoch Poprad (934,2 mil. Sk), Kežmarok (104,3 mil. Sk), Prešov (95,1 mil. Sk) a Bardejov (91,8 mil. Sk). 
Za kúpeľným turizmom prišlo do PSK 62 549 návštevníkov, čo tvorí 22 % z celkovej kúpeľnej návštevnosti v Slovenskej republike. Priemerná dĺžka pobytu v kúpeľoch                   v Prešovskom kraji predstavovala 8 dní a bola o 1,2 dňa kratšia v porovnaní s celoslovenským priemerom. Tržby za kúpeľný turizmus boli 177,4 mil. Sk, čo tvorí 12,5 % podiel                   na celkových tržbách dosiahnutých v rámci kúpeľného turizmu v Slovenskej republike. Z dostupných štatistických údajov je možné odvodiť existujúci potenciál rozvoja turizmu       vo všetkých troch aspektoch merateľného zvyšovania výkonnosti sektora, tzn. v raste počtu návštevníkov, predlžovaní doby pobytu a vo zvyšovaní výdavkov návštevníkov. Tieto aspekty sa dajú rozvíjať len zvýšením konkurencieschopnosti s nevyhnutnou intervenciou do rozvoja spolupráce relevantných subjektov. 

1.2	Charakteristika okresu Stará Ľubovňa 

Okres Stará Ľubovňa má rozlohu 624 km², má 42 obcí a dve mestá. Počet obyvateľov k 31.12.2008 bol v okrese 51 848 osôb, z toho 37,9 % obyvateľov žije v mestách. Podiel obyvateľov vo veku 0 - 14 je rokov predstavuje 21,3 %. Na základe monitoringu možno konštatovať, že v okrese z celkového počtu obyvateľov okresu tvorí rómska národnostná menšina cca 12,8 %, ktorá žije v  15 obciach. 
Veľkú časť hranice Staroľubovnianskeho okresu tvorí hranica s Poľskom, čo malo vplyv     i na jeho zaujímavú históriu. Najstaršia písomná zmienka o Starej Ľubovni pochádza z roku 1292. Mesto dostalo mestské práva v roku 1364. Hrad Ľubovňa bol vybudovaný ako pohraničná pevnosť v druhej polovici 13. storočia. V severnej oblasti Uhorska slúžil na ochranu dôležitej obchodnej cesty, vedúcej do Poľska. Často sa tu konali stretnutia uhorských a poľských panovníkov. V rokoch 1656 – 1661 tu boli uschované poľské korunovačné klenoty. K bohatej minulosti hradu sa viaže i meno dobrodruha, kráľa Madagaskaru Mórica Beňovského, ktorý bol na hrade Ľubovňa v roku 1768 väznený. Dnes je na gotickej veži rozhľadňa s výhľadom na celé okolie. V podhradí bolo zriadené múzeum ľudovej architektúry v prírode, kam bol prenesený i chrám východného obradu z Matysovej. V súčasnosti je hrad významnou turistickou atrakciou regiónu.
Ďalším významným pohraničným opevnením v stredoveku bol Plavečský hrad. Hrad Plaveč, postavený v prvej polovici 13. storočia, je jedným z hradov Plaveč – Ľubovňa – Niedzica - Orava, ktoré chránili severnú hranicu Uhorska.
Prírodné podmienky okresu poskytujú možnosť pre rekreáciu a turistiku. K turistickým atrakciám patria Ľubovnianske kúpele a Kúpele Vyšné Ružbachy. Symbolom kúpeľov sa stali prírodné krátery s termálnou vodou. Okrem toho je v rámci celého regiónu približne 85 minerálnych prameňov.
Okresným sídlom je mesto Stará Ľubovňa (16 500 obyvateľov). Patrí medzi mestá so zaujímavou históriou a očarujúcou prírodou. Svojrázna prírodná oblasť poskytuje možnosti pre rekreáciu, turistiku a liečebné pobyty. Pre zvýšenie kvality poskytovaných služieb a možností využívania voľného času návštevníkov mesta a okolia, ako aj obyvateľov celého okresu, je potrebné modernizovať a rekonštruovať mestskú športovú halu v meste Stará Ľubovňa. Jestvujúci halový komplex tvoria dve haly, jedna tenisová a druhá basketbalová s náraďovňami a príslušným hygienickým vybavením pre športovcov a návštevníkov. Halový komplex spĺňal požiadavky pre časy, v ktorých bol zrealizovaný t.j. 80. rokoch  minulého storočia. V 90. rokoch minulého storočia boli dané niektoré priestory tohto komplexu do prenájmu. Neodborným spôsobom boli prestavované a znehodnocované, čím sa stali z hľadiska prevádzkového, hygienického a požiarneho nevyhovujúce. Vzhľadom na uvedené technické nedostatky, ktoré vytvárajú prevádzkové problémy, sa navrhuje ich odstránenie, čím sa vylepší štandard a využitie halového komplexu z hľadiska hygieny, prevádzky a hlavne šetrenie energií, kde sú v súčasnosti obrovské straty.
Lákadlom mesta je historický vojenský tábor  v podhradí, ktorý je obrazom vojenského života v 16. storočí a počas roka realizuje množstvo zaujímavých kultúrnych podujatí. Pozoruhodnou lokalitou sú Ľubovnianske kúpele, cez ktoré vedie náučný chodník popri piatich minerálnych prameňoch, s krásnou vyhliadkou na vzdialenú scenériu Vysokých Tatier. Toto miesto je aj strediskom tradičných zimných športov.
V okrese sa nachádza tiež pútnické miesto v obci Litmanová – hora Zvir, ktoré ročne navštívi niekoľko tisíc pútnikov. V novodobej histórii sa Litmanová dostala do povedomia hlavne v súvislosti so zjaveniami Panny Márie na hore Zvir, v nadmorskej výške 820 m n. m., v nádhernej prírodnej scenérii Ľubovnianskej vrchoviny Východných Beskýd, približne päť kilometrov od obce. Panna Mária sa zjavila dvom dievčatám, vtedy jedenásťročnej Ivete Korčákovej a dvanásťročnej Kataríne Česelkovej v izbičke dreveného zrubu, ktorý dodnes stojí. Zjavenia trvali od 5. augusta 1990 do 6. augusta 1995, každý mesiac vždy v nedeľu po prvom piatku. Pri poslednom zjavení Božia Matka sľúbila, že na tomto mieste ostáva stále prítomná. Veriaci i neveriaci v hojnom počte pravidelne prichádzajú na toto miesto. Preto bola hora Zvir 6. augusta 2004 ustanovená za Miesto modlitby a neskôr, 7. septembra 2008, prešovským arcibiskupom a metropolitom Jánom Babjakom SJ vyhlásená za Gréckokatolícke mariánske pútnické miesto. V roku 2009 horu Zvir navštívilo spolu 290 – 320 tis. pútnikov. Mesačne toto miesto navštívi 22 – 26 tis. pútnikov, čo je v priemere cca 800 ľudí denne a ich počet neustále rastie. Toto pútnické miesto začína mať nielen regionálny, ale aj celoslovenský význam a stáva sa z neho známa turistická lokalita. Dobudovanie sociálneho zázemia               a skvalitnenie služieb na hore Zvir výrazne pomôže pozitívnej prezentácii celého regiónu           a zvýšeniu jeho návštevnosti. 
SWOT ANALÝZA 
Silné stránky	Slabé stránky	
-	Dostatok pracovnej sily
-	Existujúca sieť sociálnych zariadení
-	Existujúca sieť škôl a vzdelávacích inštitúcií
-	Rozvinutá sieť mimovládnych organizácií
-	Vysoký počet školopovinných detí
-	Existujúci , najmä prírodný, kultúrny a historický potenciál pre rozvoj cestovného ruchu
-	Udržiavané bohaté kultúrne tradície
-	Nenarušené životné prostredie
-	Výhodná geografická poloha, prihraničný región susediaci
 s Poľskou republikou
	-	Nízka vzdelanostná úroveň obyvateľstva
-	Slabá motivácia znevýhodnených skupín  k získaniu vzdelania a zamestnaniu
-	Nezosúladenie  obsahu študijných odborov s potrebami trhu práce
-	Málo motivačných a informačných aktivít
-	Nízka mzda
-	Slabá kúpna sila
-	Zlá dostupnosť regiónu
-	Nelegálna práca
-	Separované a segregované osady
-	Zlý technický stav ciest a miestnych komunikácií
-	Nedostatok sociálnych služieb
-	Nedostatok pracovných príležitostí v mieste bydliska
-	Nedostatočná vybavenosť sídiel technickou infraštruktúrou – vodovody, kanalizácia, ČOV
-	Zlý demografický vývoj najmä v prihraničných sídlach 	
Príležitosti	Ohrozenia	
-	Rozvoj cestovného ruchu
-	Zmena účelu nevyužívaných priestorov v obciach
-	Efektívne využívanie prostriedkov EÚ
-	Vytváranie partnerstiev na lokálnej úrovni
-	Efektívne využívanie skúseností
-	Opatrenia na riešenie chudoby
-	Zosúladenie obsahu študijných odborov s potrebami trhu práce
-	Rozvoj cezhraničnej spolupráce
-	Podpora malého a stredného podnikania
-	Rozvoj informatizácie spoločnosti
	-	Zlý technický stav budov – školských zariadení
-	Neregulované toky, najmä  v lokalitách separovaných a segregovaných častí obcí
-	Zlá technická infraštruktúra osád 
-	Pretrvávajúca nezamestnanosť a s tým spojená hrozba straty pracovných návykov 
-	Zväčšovanie marginalizovaných skupín a nízka úroveň motivačného prostredia k uplatneniu sa znevýhodnených skupín obyvateľstva na trhu práce
-	Chýbajúce pracovné príležitosti pre absolventov vysokých škôl
-	Nedostatok finančných prostriedkov na spoluúčasť v projektoch 
-	Negatívne demografické trendy
-	Pokračujúci odliv kvalifikovanej pracovnej sily z regiónu	
1.3	Charakteristika okresu Kežmarok 
Okres má rozlohu 839  km2,  má 39 obcí a 3 mestá, k 31. 12. 2008 mal 67 499 obyvateľov, z nich 38,0 % žije v mestách. Okres dosahuje v rámci samosprávneho kraja najvyšší prirodzený prírastok 10,34 osôb na 1000 obyvateľov, má najvyšší podiel obyvateľov vo veku 0 - 14 rokov, 23,7 %. Na základe výsledkov monitoringu možno konštatovať,               že v okrese z celkového počtu obyvateľov tvorí rómska národnostná  menšina cca 23,3 %, ktorá žije v  23 obciach. 
Administratívnym centrom okresu je mesto Kežmarok, ktoré patrí medzi mestá s bohatou históriou. Okres sa vyznačuje krásnou prírodou, neopakovateľným folklórom             a vzácnymi stredovekými pamiatkami. Jeho historické jadro bolo vyhlásené za mestskú pamiatkovú rezerváciu. Každoročne sa tu koná Európsky festival ľudových remesiel. Unikátnou sakrálnou pamiatkou je evanjelický artikulárny kostol z roku 1717, ktorý je od roku 2008 uvedený v zozname UNESCO. Drevená stavba z tisu a červeného smreka bola postavená bez použitia jediného klinca. V interiéri sa nachádza organ s drevenými píšťalami. Mestu dominuje Kežmarský hrad. Patrí k najzachovalejším mestským hradom na našom území. Bol postavený v druhej polovici 15. storočia. Nachádza sa v ňom múzeum venované dejinám Kežmarku a okolia. Do okresu patrí územie národného parku Pieniny. Mnoho ľudí      si ich spája práve s atrakciou splavovania Dunajca na pltiach. Trasa vedie najväčším kaňonom v Strednej Európe - kaňonom rieky Dunajec - z prístaviska pltí Majere-Kvašné lúky do Lesnice a z prístaviska Červený Kláštor do Lesnice. V objekte Červeného Kláštora bolo zriadené múzeum. Priamo uprostred malebnej horskej prírody Pienin sa nachádza obec Osturňa – skvost tradičnej goralskej ľudovej architektúry. 
V okrese, predovšetkým v jeho mestách sa v minulosti vyskytovali remeselnícke dielne s dlhoročnou tradíciou. Vidiecke oblasti sa zaoberajú predovšetkým poľnohospodárstvom a ťažbou dreva. V poslednom desaťročí bol v okrese zaznamenaný zvýšený záujem investorov. Pre investorov je táto lokalita veľmi zaujímavá. Hlavným  „ťahúňom“ ekonomiky okresu sú jeho mestá. Predovšetkým okresné mesto sa usiluje o prilákanie investorov. Nachádza sa tu priemyselná zóna Kežmarok-Pradiareň, ktorá ponúka zázemie pre stredne veľkú priemyselnú výrobu so zameraním na elektrotechnickú výrobu, ľahké strojárenstvo         a skladové hospodárstvo. Okres Kežmarok je veľmi perspektívny vzhľadom na rozvoj turizmu, ktorý sa orientuje predovšetkým na historické a prírodné danosti okresu. Najnavštevovanejšie sú Pieniny, atrakciou je splav Dunajca na pltiach a historický chodník cez Pieninský národný park. Spišská Magura umožňuje nenáročné túry s výhľadom na Tatry, Pieniny a scenériu hôr. Vrbov charakterizujú termálne kúpaliská. Z kultúrnohistorických pamiatok je potrebné spomenúť mestskú pamiatkovú rezerváciu Kežmarok a gotické kostoly umiestnené takmer v každej obci. V rázovitých obciach sa zachovali bohaté pozostatky ľudovej architektúry a zvykov.
Významnou Národnou kultúrnou pamiatkou je Kláštor kartuziánov – bývalý kláštor mníchov rádu kartuziánov a neskôr kamaldulov –  zapísaný v Ústrednom zozname kultúrnych pamiatok a v registri nehnuteľných kultúrnych pamiatok. Kláštor leží v katastri obce Červený Kláštor. Kláštorný komplex predstavuje v Zamagurí a napokon i v celoslovenskom meradle jedinečnú pamiatku vrcholnej gotickej a súčasne aj barokovej kláštornej architektúry. Nachádza sa pri sútoku hraničnej rieky Dunajec a potoka Lipník. Postavený je v prekrásnom prírodnom prostredí na okraji Národného parku Pieniny. Prezentuje ojedinelý fragmentálne zachovaný komplex stredovekého kartuziánskeho kláštora zo 14. a 15. storočia. Posledná obnova areálu kláštora sa uskutočnila v 50. a 60. rokoch 20. storočia. Kláštor bol rekonštruovaný pre voľný i viazaný cestovný ruch s vtedy náročnejším i štandardným turistickým ubytovaním, spoločenskými priestormi, reštauráciou s rázovitou tzv. „Krčmou pod lipami“, ako aj hospodárskym a technickým príslušenstvom pre správu a personál. V rokoch 1973 - 2001 bola značná časť areálu v prenájme pre účely Školy v prírode mesta Bratislava. Zrúcanina veľkého kláštorného ambitu s domcami mníchov so záhradkami bola počas obnovy kláštora  zakonzervovaná. Spolu s prízemím budovy pôvodného konventu a „rajským dvorom“ slúži dodnes muzeálnym účelom. Najvýznamnejším objektom areálu je kláštorný kostol sv. Antona Pustovníka. Predstavuje typ jednoloďového kláštorného kostola, zaklenutého šiestimi poľami rebrovej krížovej klenby, s polygonálnym záverom v interiéri svätyne, tribúnou na západnej strane lode, kaplnkou a sakristiou po bokoch svätyne s priestormi archívu a knižnice nad nimi. Kostol je zachovaný v svojej pôvodnej hmotnej podstate a výraze. Interiér bol citlivo obnovený, doplnený a vyzdobený za pôsobenia kamaldulského rádu štukovou výzdobou, výmaľbou a hlavným oltárom v druhej štvrtine 18. storočia. Jedným z miest okresu Kežmarok je aj Spišská Belá, mestečko pod Vysokými Tatrami, ktoré si napriek mnohým prestavbám v posledných desaťročiach zachováva stredoveký charakter pôdorysu. V meste sa nachádza viacero sakrálnych pamiatok, medzi ktoré patrí aj Rímsko-katolícky kostol sv. Antona Pustovníka. 
SWOT ANALÝZA
Silné stránky	Slabé stránky	
-	Dostatok kapacít pre rozvoj infraštruktúry a priemyslu, najmä v okresnom sídle
-	Dobrá veková skladba obyvateľstva
-	Nenarušené životné prostredie
-	Bohatá a pestrá história regiónu, najmä mesta Kežmarok
-	Zachované a jedinečné kultúrno-historické pamiatky 
-	Výhodná geografická poloha, prihraničný región
-	 Udržiavanie historických tradícií, ľudovej hudby a tanca
-	Vysoká úroveň prípravy odborníkov pre cestovný ruch	-	Vysoký počet nezamestnaných, vysoký podiel nezamestnaných so základným a neukončeným vzdelaním
-	Úpadok textilného priemyslu
-	Obmedzená dopravná dostupnosť
-	Nevyhovujúca a nerozvinutá cestná infraštruktúra
-	Nedostatok finančného kapitálu v regióne
-	Slabá propagácia regiónu
-	Odchod kvalifikovaných pracovných síl , mladých ľudí, za prácou do iných regiónov a do zahraničia
-	Nevyhovujúca infraštruktúra cestovného ruchu
-	Nedostatočná ponuka a štruktúra ubytovacích možností
-	Zlý fyzický stav objektov v okresnom meste, slabá estetická úroveň historického jadra mesta Kežmarok
-	Nedostatočná spolupráca subjektov podnikajúcich v odvetví cestovného ruchu
-	Slabá propagácia regiónu
	
Príležitosti	Ohrozenia	
-	Rast záujmu zahraničných investorov, rozvoj zahraničnej spolupráce
-	Možnosť zlepšenia propagácie regiónu
-	Rozvoj cestovného ruchu
-	Rozvoj informačnej spoločnosti
-	Lepšie zhodnotenie geografickej polohy regiónu
-	Rozvoj spolupráce subjektov pôsobiacich v odvetví cestovného ruchu
-	Podpora rozvoja malého a stredného podnikania 
-	Rast záujmu o zachovávanie historického dedičstva a jeho využitie vo väzbe na cestovný ruch
-	Rozvoj cezhraničnej spolupráce
	-	Nezáujem subjektov  o spoluprácu (najmä v oblasti rozvoja regiónu)
-	Slabá koordinácia spolupráce a prezentácie regiónu 
-	Pretrvávajúca zlá finančná situácia obyvateľov(ovplyvňuje rozvoj služieb)
-	Odchod mladých ľudí za prácou a bývaním
-	Konkurencia svetových trhov a okolitých regiónov
-	Nedostatok finančných prostriedkov na realizáciu rozvojových projektov
-	Nízky štandard a kvalita poskytovaných služieb
-	Nedostatok pracovných príležitostí
-	Zväčšovanie marginalizovaných skupín a nízka úroveň motivačného prostredia k uplatneniu sa znevýhodnených skupín obyvateľstva na trhu práce

1.4	Charakteristika okresu Levoča 

Levočský okres sa rozprestiera na ploche 357 km² v južnej časti Prešovského kraja,         v Hornádskej kotline. K 31. 12. 2008 mal 32 803 obyvateľov. Okres dosahuje prirodzený prírastok – 5,69 osôb na 1000 obyvateľov. Podiel obyvateľov vo veku 0-14 rokov bol 19,8  %.  Na základe výsledkov monitoringu možno konštatovať, že v okrese z celkového počtu obyvateľov tvorí rómska národnostná menšina cca 22,6 %, ktorá žije v 10 obciach. 
Okres má 2 mestá a 31 obcí. Na tomto území sa koncentruje množstvo stredovekých kultúrnych pamiatok svetového významu. Okresné mesto Levoča sa stalo v roku 1950 mestskou pamiatkovou rezerváciou. Nachádza sa tu vyše 330 pamiatkových objektov. Historické jadro mesta je obklopené mohutnými mestskými hradbami. Historické stredoveké centrum mesta a diela Majstra Pavla z Levoče sú od roku 2009 zapísané do zoznamu UNESCO. Dominantou centra je Chrám sv. Jakuba, národná kultúrna pamiatka. Turisti z celého sveta obdivujú 11 gotických a renesančných oltárov v jeho interiéri. Najvzácnejší je hlavný gotický krídlový oltár pochádzajúci z dielne Majstra Pavla z Levoče, najvyšší drevený gotický oltár na svete (18,62 m). Do katastra mesta Levoča patrí i jedno z najstarších pútnických miest na Slovensku – Mariánska hora. V roku 1995 sa tu konala najväčšia púť počas návštevy pápeža Jána Pavla II.  Spišský hrad patrí medzi najväčšie hradné komplexy      v strednej Európe a je zapísaný  v Zozname svetového kultúrneho dedičstva UNESCO. Pod Spišským hradom sa nachádza mesto Spišské Podhradie. Jeho súčasťou  je Spišská Kapitula,    v roku 1956 vyhlásená za mestskú pamiatkovú rezerváciu. Postupne sa stala cirkevným centrom Spiša a koncom 12. storočia sídlom prepošstva. V tejto časti mesta môžu návštevníci obdivovať gotickú Katedrálu sv. Martina. K pamätihodnostiam Spišskej Kapituly patrí aj veža s hodinami. K zaujímavým prírodným úkazom levočského okresu patrí travertínová kopa Sivá Brada neďaleko Spišského Podhradia. Na jej vrchole uprostred pramenného jazierka vyviera minerálny prameň.
Okres patrí k priemyselne málo rozvinutým okresom s veľmi nízkym počtom  priemyselných podnikov (nad 20 zamestnancov) a poľnohospodárskou výrobou s malými výrobnými kapacitami.  Produktivita práce zaostáva za celoštátnym priemerom a intenzita investovania dosahuje veľmi nízke hodnoty. Silnou stránkou okresu je významné postavenie ako kultúrno-historického centra nielen Spiša, ale aj Slovenska a Európy, čo je významným faktorom na prilákanie zahraničných investorov. Pre okres Levoča je rozvoj turizmu prioritou. V okrese sú dve mestské pamiatkové rezervácie - Levoča a Spišská Kapitula a jedna pamiatková zóna - Spišské Podhradie. Štyri národné nehnuteľné kultúrne pamiatky Chrám sv. Jakuba v Levoči, stredoveká nástenná maľba v rím. kat. Kostole Všetkých svätých                    v Bijacovciach, nástenná maľba v Kostole sv. Ladislava v Levoči a nástenná maľba     v starom minoritskom kláštore v Levoči – sú vzácnosti okresu, ktoré by sa mohli využívať formou poznávacieho turizmu. V ubytovacích službách je k dispozícii cca 680 lôžok. Strediská turizmu okresu sú Levočská dolina, Závada, Krúžok, Branisko, Sivá Brada a okolie. Bohatý je kultúrno-historický potenciál okresu. V obci Bijacovce sa nachádza neskorobarokový kaštieľ    s komplexom hospodárskych stavieb a parkom, v obci Granč-Petrovce neskorobarokový kaštieľ, v Poľanovciach, časti Korytné zase kúria zo začiatku 19 stor., v Spišskom Hrhove neobarokový kaštieľ. Okres je mimoriadne bohatý na sakrálne pamiatky. Množstvo kostolov, kláštorov, kaplniek s románskymi, gotickými a renesančnými stavebnými prvkami sa nachádza v takmer všetkých obciach.

SWOT ANALÝZA
Silné stránky	Slabé stránky	
-	Predpoklady pre rozvoj aktívneho cestovného ruchu, športu, agroturistiky
-	Historické a kultúrne pamiatky celoslovenského a európskeho významu
-	Priaznivá veková štruktúra obyvateľstva
-	Dobre rozvinutá infraštruktúra
-	Integrácia postihnutých detí / študentov	-	Nedostatočná infraštruktúra vyššieho štandardu v niektorých lokalitách
-	Nedostatočné riešenie rómskej otázky
-	Nedostatočný rozsah služieb potrebný k rozvoju cestovného ruchu
-	Nedostatočná podpora malého a stredného podnikania
-	Nedostatočné podmienky pre rozvoj vidieka
-	Pretrvávanie štrukturálneho defektu existujúcej výrobno-technickej základne
-	Málo rozvinutá priemyselná základňa
-	Nadpriemerný podiel ekonomicky aktívneho obyvateľstva so základným, prípadne neukončených vzdelaním 
-	Nedostatočná konkurencieschopnosť produktov podnikateľov regiónu	
Príležitosti	Ohrozenia	
-	Prispôsobenie štruktúry absolventov škôl budúcim potrebám hospodárstva
-	Podpora malých a stredných podnikateľov, podpora rozvoja cestovného ruchu
-	Vytváranie podmienok pre usídľovanie nových podnikateľov, príchod investorov
-	Dobudovanie diaľnice a vybudovanie priemyselných parkov
-	Aktivizácia znevýhodnených skupín osôb v komunálnych aktivitách a službách
-	Podporovanie vzniku nových pracovných miest, ponuky rekvalifikačných kurzov, zvýšenie účinnosti aktívnej politiky zamestnanosti	-	Migrácia kvalifikovanej pracovnej sily a absolventov VŠ do zahraničia a do iných regiónov 
-	Zväčšovanie marginalizovaných skupín a nízka úroveň motivačného prostredia k uplatneniu sa znevýhodnených skupín obyvateľstva na trhu práce
-	Sezónnosť zamestnaní, veľká časť obyvateľstva pracuje v poľnohospodárstve a lesnom hospodárstve
-	Nedostatočná adaptácia podnikateľských aktivít na európsky a svetový štandard
-	Pretrvávanie nerovnováhy na trhu práce	

1.5. Ochrana prírody a turizmus, podpora aktivít z prostriedkov štrukturálnych fondov EÚ v okresoch Stará Ľubovňa, Kežmarok a Levoča

V okresoch Stará Ľubovňa, Kežmarok a Levoča  sa strety záujmov ochrany prírody       a rozvoja turizmu  vzťahujú predovšetkým na lokality, ktoré sa nachádzajú v Národnom parku Slovenský raj, v Pieninskom národnom parku a v menšej miere v Tatranskom národnom parku. Väčšina obcí v okrese Kežmarok: Havka, Jezersko, Lechnica, Lendak – rekreačná oblasť, Majere, Malá Franková, Matiašovce, Mlynčeky, Osturňa, Rakúsky, Reľov, Spišská Stará Ves, Spišské Hanušovce, Stará Lesná, Stráne pod Tatrami, Veľká Franková, Veľká Lesná, Veľká Lomnica, Zálesie a v okrese Stará Ľubovňa: Haligovce, Stráňany, Lesnica a Lipník signalizovali možné strety bez spresnenia rozvojových zámerov. 
Obec Červený Kláštor vymedzila stret záujmov s Pieninským národným parkom na parcelný stav a obec Osturňa vidí problém rozvoja turizmu v tom, že zastavané územie obce je súčasťou ochranného pásma Pieninského národného parku.
V okrese Levoča lyžiarske stredisko Ski Center Levoča sa môže pri rozvojových zámeroch, ktorých buffer by bol v rozsahu 2000 m dostať do stretu s územím európskeho významu Dubiny pri Levoči (SKUEV0110). Podobne je to aj v prípade lyžiarskeho strediska Ski Jezersko - Bachledova dolina, ktorého rozvoj v rozsahu 2000 m zasahuje do ochranného pásma Pieninského národného parku.
Z hľadiska pomoci zo štrukturálnych fondov EÚ v predchádzajúcom, skrátenom plánovacom období rokov 2004 – 2006 boli v rámci týchto okresov podporené len dve aktivity. Konkrétne to bol projekt mesta Stará Ľubovňa zameraný na oživenie meštianskeho domu (ukážka dobového bývania), vybudovanie historického vojenského tábora, rekonštrukcia lesoparku (lesnej cesty, úprava bystriny, rekreačných zariadení) s cieľom vytvorenia spoločného produktu cestovného ruchu ako symbiózy šľachtickej, meštianskej a ľudovej kultúry. Na tento účel boli poskytnuté nenávratné finančné prostriedky vo výške takmer      432 tis. Eur. 
V okrese Kežmarok bola podporená výstavba golfového ihriska a aquacentra vo Veľkej Lomnici vo výške takmer 664 tis. Eur. 

V súčasnom plánovacom období rokov 2007 – 2013 už prešli hodnotiacim procesom a finančne budú podporené nasledovné aktivity:

Miesto realizácie mesto/obec	Okres	Názov projektu	Názov prijímateľa 	Výška schváleného NFP v Eur	
Kežmarok	Kežmarok	Rekonštrukcia, modernizácia a zavedenie nových služieb v cestovnom ruchu hotela Club v Kežmarku	Janka a Juraj Gantner, spol. s. r.o.	189 750,83	
Jezersko	Kežmarok	Modernizácia lyžiarskeho strediska Ski Jezersko - Bachledova dolina	Immobau,     s. r. o.	4 122 221,75	
Červený Kláštor	Kežmarok	Prístavba Penziónu Pltník	Pienspol Travel, s. r. o.	187 725,89	
Stará Lesná	Kežmarok	Hotel Kontakt*** Stará Lesná – zvýšenie konkurencie-schopnosti prostredníctvom rozšírenia poskytovaných služieb so zameraním na letnú sezónu	Kontakt M,   s. r. o.	191 660,15	
Vyšné Ružbachy	Stará Ľubovňa	Hotel Karat - Vyšné Ružbachy	General  Administratio,n. s. r. o.	6 000 000,00	
Kežmarok	Kežmarok	Hotel Hviezdoslav ***	Samtreid,      s. r. o.	1 318 886,91	
2.	Strategická časť

2.1    Prehľad rozvojových priorít Prešovského samosprávneho kraja

1.  Komplexný informačný systém turizmu v Prešovskom samosprávnom kraji
Rozpočet: 230 000 Eur
Vybudovanie Komplexného informačného systému turizmu v Prešovskom samosprávnom kraji spočíva v prepojení a dobudovaní jednotlivých jeho komponentov:

-	informačných (hnedých) tabúľ na cestách Prešovského samosprávneho kraja. Na pokrytie siete cestných komunikácií v Prešovskom samosprávnom kraji by bolo potrebné osadiť v lokalitách prírodných a kultúrno-historických atraktivít v 1. etape cca 500 informačných hnedých tabúľ v súlade s odporúčanými medzinárodnými štandardmi. 
-     navigačných tabúľ v lokalitách s atraktivitami turizmu.      
                                          
Ide o informačné tabule osadené na verejných priestranstvách pri lokalite, na ktorú je,     resp. nie je turista navigovaný hnedými tabuľami. Ide o viacjazyčné informačné tabule.    Predpokladáme, že by bolo potrebné osadiť v 1. etape cca 1 000 informačných tabúľ.

2.  Centrum rozvoja turizmu Prešovského samosprávneho kraja v regióne Vysoké Tatry
Rozpočet:  50 000 Eur
Ako kľúčovú prioritu pre rozvoj turizmu v kraji, zvlášť v tatranskom regióne, považujeme pilotný projekt vybudovania regionálnej implementačnej kapacity a vytvorenie podmienok pre rozvoj systému budovania partnerstva, sociálneho dialógu, koordinácie a podpory spolupráce subjektov turizmu pre prípravu a realizáciu konkrétnych rozvojových projektov v podobe vytvorenia Centra rozvoja turizmu PSK pre oblasť Vysokých Tatier. 
Očakávaným dopadom činnosti centra je podporiť rast zamestnanosti a konkurencieschopnosť regionálnej ekonomiky v odvetví turizmu prostredníctvom spektra aktivít, ktoré budú stimulovať a podporovať zhodnocovanie a prepájanie existujúcich zdrojov a aktivít v regióne. Výsledkom pomoci zo strany štátu bude vytvorenie zázemia centra, ktoré bude slúžiť pre prípravu a realizáciu konkrétnych projektov v oblasti turizmu, smerujúcich k využitiu a zhodnoteniu jedinečného prírodného a kultúrno-historického potenciálu PSK.

3.	 Realizácia stavby - I/68 Mníšek nad Popradom – štátna hranica SR/PR, preložka cesty
Rozpočet: nie je v súčasnosti kvantifikovaný
Stavba je pripravovaná v súlade s Dohodou medzi  vládou Slovenskej republiky a vládou Poľskej republiky o výstavbe nového cestného prepojenia a hraničného mosta cez rieku Poprad v priestore obcí Mníšek nad Popradom a Piwniczna, ktorá bola podpísaná  23.11.2004 a uverejnená v Zbierke zákonov ako oznámenie č.246/2005 Z. z.. Z dôvodu plnenia tejto dohody je potrebné zaradenie stavby do operačného programu Doprava       na roky 2007 – 2013 z dôvodu spolufinancovania zo štrukturálneho fondu EÚ. Schválenie žiadosti o nenávratný finančný príspevok v takých termínoch, aby bola realizácia stavby začatá v roku 2010.

4.	 Realizácia modernizácie štátnej cesty I/77 v úseku Bardejov – Stará Ľubovňa – Spišská Belá
Rozpočet: nie je v súčasnosti kvantifikovaný 
Je potrebné urýchliť prípravu realizácie tejto aktivity, najmä v nadväznosti                        na modernizáciu jej kritických úsekov. 

5.	 Vypracovanie Analýzy územia Prešovského samosprávneho kraja vo vzťahu k marginalizovanej rómskej komunite 
Rozpočet: 70 000 Eur
Analýza územia kraja umožní získať komplexné podklady a východiskové materiály o reálnej situácii v  kraji v oblastiach – vzdelávanie, zamestnanosť, zdravotníctvo, sociálne služby, bývanie a technická infraštruktúra.

6.	 Vypracovanie Stratégie rozvoja vidieka Prešovského samosprávneho kraja 
Rozpočet: 50 000 Eur
Vidiecke oblasti a ich budúcnosť sú významnou súčasťou rozvoja celého regiónu. Dokument bude analyzovať súčasnú situáciu a zároveň nasmeruje aktivity PSK vo vzťahu k vidieku s cieľom podporiť zlepšenie podmienok života vo vidieckych oblastiach kraja.

2.2   Prehľad rozvojových priorít okresu Stará Ľubovňa

1.	Rekonštrukcia hradu Stará Ľubovňa – obnova zrúcaniny renesančného paláca, 
Rozpočet: 500 000 Eur
Renesančný palác je významným historicko–architektonickým objektom Ľubovnianskeho hradu. Bol postavený v rokoch 1553 – 1556 podľa projektov talianskeho architekta Jána Frankesteina. Do stavu ruiny sa palác dostal na sklonku 18. storočia a od tých čias sa na jeho obnove nepracovalo. V roku 2008 začalo Ľubovnianske múzeum (z kapitálového príspevku PSK) najnáročnejšiu pamiatkovú obnovu v dejinách múzea: Rekonštrukcia hradu Stará Ľubovňa – obnova zrúcaniny renesančného paláca, I. etapa. Samotnej stavebnej činnosti predchádzali trojročné prípravné práce (odborné výskumy, stavebný projekt, konzultácie s pamiatkarmi a potrebné stavebno–technické povolenia). Do konca roka 2009 bolo preinvestovaných 702 287 Eur. V zmysle uznesenia vlády SR č. 820/2009  zo dňa 25. 11. 2009 bola sumou 500 000 Eur podporená  II. etapa obnovy renesančného paláca. 

2.	Dobudovanie stredovekého vojenského tábora v meste Stará Ľubovňa
Rozpočet: 150 000 Eur
Prvá fáza dobudovania stredovekého vojenského tábora v Starej Ľubovni bola uskutočnená vďaka finančnej pomoci fondov EÚ v roku 2005. Zariadenie bolo vybudované ako súčasť komplexného riešenia podhradia a poskytovania doplnkových služieb v turizme. Po doterajších skúsenostiach s fungovaním tábora boli zistené niektoré nedostatky, ktoré bude v rámci finančných možností potrebné odstrániť. 

3.	Rekonštrukcia športovej haly v meste Stará Ľubovňa
Rozpočet: 1 000 000 Eur
Viacúčelová hala vybudovaná začiatkom 80. rokov slúži pre športové účely celého okresu. V súčasnosti je nevyhnutná jej rekonštrukcia s cieľom zvýšenia úrovne kvality v oblasti rozvoja športu v meste a okolí.
Samotná športová hala má nasledovné úžitkové priestory:
-	veľká hala ( rozmery 20 m x 36 m x 9 m)
-	malá hala (rozmery 15m x 30m x 6 m)
-	fitness centrum 
-	sauna
-	masáže
-	priestory na občerstvenie
-	obslužné priestory (šatne, sociálne zariadenia, priestory pre rozhodcov, kancelárie).

4.	Zabezpečenie prístupovej cesty do časti obce Čirč riešiť mostom z mostného tanku MT-55 
Rozpočet: nie je v súčasnosti kvantifikovaný
      Počas povodne v júli 2008 prišli v obci o život jej dvaja občania.

5.	Realizácia aktivít zameraných na zlepšenie a skvalitnenie poskytovaných služieb na hore Zvir v obci Litmanová
Rozpočet:  200 000 Eur
Cieľom je vybudovať na hore Zvir prostredie a poskytnúť kvalitné služby, aby sa tu návštevníci cítili dobre a radi sa sem vracali. K tomuto cieľu smerujú tieto aktivity:
1.	Vybudovať informačné centrum pre pútnikov, kde bude stála prezentácia, potrebné informácie pre pútnikov a sprievodcovská služba.
2.	Vybudovať altánok, ktorý poslúži na oddych a občerstvenie návštevníkov.
3.	Rozšíriť a zmodernizovať sociálne zariadenia, ktoré kapacitne nepostačujú.
4.	Vyznačiť turistický chodník, inštalovať informačné tabule, lavičky, smetné nádoby.
5.	Inštalovať ozvučenie a osvetlenie hory Zvir.
6.	Zlepšiť prezentáciu vydaním brožúrok, letákov, novou web stránkou.

2.3    Prehľad rozvojových priorít okresu Kežmarok

1.	Riešenie havarijného stavu muzeálnej expozície Kláštora kartuziánov v obci Červený Kláštor
Rozpočet: 96 600 Eur
Národná kultúrna pamiatka Kláštor kartuziánov – bývalý kláštor mníchov rádu kartuziánov a neskôr kamaldulov –  je zapísaný v Ústrednom zozname kultúrnych pamiatok a v registri nehnuteľných kultúrnych pamiatok evidovaný pod č. 865/1-7. Kláštor leží v katastri obce Červený Kláštor. Vlastníkom tejto pamiatky je Slovenská republika v správe Pamiatkového úradu Slovenskej republiky, prevádzkovateľom kláštora je na základe riadneho zmluvného vzťahu od 01.01.2008 nezisková organizácia CYPRIAN so sídlom v kláštore.
2.	Obnova nehnuteľných kultúrnych pamiatok v Spišskej Belej
Rozpočet: 120 000 Eur
Cieľom obnovy je oprava fasády a strechy rímskokatolíckeho kostola v Spišskej Belej, ktorý sa nachádza v centrálnej pamiatkovej zóne. Uvedená kultúrna pamiatka je jedným z najvýznamnejších bodov centrálnej pamiatkovej zóny významnej aj z pohľadu rozvoja turizmu. Žiadosť o dotáciu na podporu projektu bola podaná na Ministerstvo kultúry SR (grantový program pre rok 2010 na kultúrne pamiatky), avšak, podľa predbežných informácií, žiadosti neboli vyhovené. 

3.	Oprava telocvične základnej školy v meste Spišská Stará Ves
Rozpočet: 150 000 Eur
Telocvičňa bola daná do užívania v roku 1978. Počas minulých rokov prispela k rozvoju športových aktivít, okrem žiakov základnej školy, aj širokej verejnosti Zamaguria. Svoje služby poskytla aj ubytovaným návštevníkom v turistických zariadeniach nielen v Spišskej Starej Vsi a Zamaguria, ale telocvičňu využívali aj športovci prihraničných poľských obcí. Nevyhnutnú rekonštrukciu telocvične miestnej základnej školy vyžaduje jej havarijný stav. Ide o havarijný stav strechy telocvične a následne, pre jej netesnosť, došlo k poškodeniu stien a podlahovej krytiny. Komplexnou opravou strechy, podlahovej krytiny, okenných výplní a sociálnych zariadení v telocvični sa dosiahne možnosť ich využívania športovcami celého regiónu Zamaguria a susedného Poľska. 

2.4    Prehľad rozvojových priorít okresu Levoča

1.	Oprava hradobného (fortifikačného systému) múru v meste Levoča
Rozpočet: 200 000 Eur
Realizácia projektu napomôže rozvoj turizmu a fyzickú záchranu objektu ako originálu národnej kultúrnej pamiatky s dodržaním zásady maximálneho zachovania a rešpektovania autenticity.

2.	Dobudovanie verejného kúpaliska v obci Spišský Hrhov
Rozpočet: 50 000 Eur
V okrese Levoča chýba verejné kúpalisko, pričom každoročne toto územie navštívi veľa návštevníkov. Obec Spišský Hrhov už začala s výstavbou kúpaliska, ktoré bude vybudované v oddychovom centre obce.