Author: LENOVO USER
Company: LENOVO CUSTOMER

Dôvodová správa
A.	VŠEOBECNÁ ČASŤ
Po dôslednom rozbore celej problematiky ÚJD SR identifikoval viacero dôvodov, ktoré vedú k predloženiu návrhu na novelizáciu atómového zákona. Návrh novelizácie atómového zákona pokrýva celkovo tri ťažiskové oblasti, ktoré je nutné akútne novelizovať. 
Prvou oblasťou je ustanovenie o povinnosti snímať biometrické údaje osôb vstupujúcich do jadrového zariadenia alebo vystupujúcich z jadrového zariadenia z dôvodu zintenzívnenia fyzickej ochrany jadrových zariadení v rámci širšej koncepcie boja proti terorizmu a sprísnenia režimových opatrení pri vstupe do a výstupe z jadrového zariadenia. Uvedená povinnosť musí byť uložená v zákone, nakoľko ide o citlivý zásah do osobnej integrity fyzických osôb a je nevyhnutné túto povinnosť a zároveň oprávnenie držiteľa povolenia zosúladiť s požiadavkami zákona o ochrane osobných údajov. Vzhľadom na skutočnosť, že snímanie biometrických údajov fyzických osôb inou osobou ako štátnym orgánom je veľmi citlivá záležitosť v oblasti nakladania a spracovávania osobných údajov, takúto možnosť a zároveň povinnosť, vzhľadom na ochranu osobných údajov, musí mať držiteľ povolenia zakotvenú priamo v zákone. Tomuto oprávneniu a povinnosti držiteľa povolenia korešponduje povinnosť osôb vstupujúcich do alebo vystupujúcich z jadrového zariadenia podrobiť sa takejto kontrole pod hrozbou sankcie nevpustenia do alebo nevypustenia z jadrového zariadenia. Z vecného hľadiska spolu s doterajšími opatreniami fyzickej ochrany patrí snímanie a evidovanie biometrických údajov k najspoľahlivejším prostriedkom rýchlej a nespochybniteľnej evidencie a identifikácie fyzických osôb vstupujúcich do jadrového zariadenia. Avšak v súčasnosti takáto zákonná možnosť a povinnosť držiteľa povolenia v atómovom zákone absentuje a tento nedostatok je potrebné urýchlene odstrániť. Nakoľko ide o uloženie novej povinnosti, musí byť z dôvodu právnej čistoty s ohľadom na Ústavu SR uložená v zákone. 
Druhou oblasťou navrhovanej právnej úpravy je zohľadnenie prechodu Slovenskej republiky na euro a využitie vecnej novelizácie zákona na úpravu súm pokút a príspevkov na výkon štátneho dozoru a ich vyjadrenie v eurách. Podľa uznesenia vlády SR č. 1040/2005 zo dňa 21. 12. 2005, ktorým bol schválený Harmonogram legislatívnych krokov zavedenia eura v SR, bol atómový zákon č. 541/2004 Z. z. v bode 319 harmonogramu zaradený do III. kategórie zákonov, ktoré sa v súvislosti s prechodom na euro majú novelizovať príležitostne pri inej vecnej novelizácii zákona po 1. januári 2009. V prechodnom období je využívaný § 9 ods. 2 zákona č. 659/2007 Z. z. o zavedení meny euro v Slovenskej republike a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov. V súvislosti s prechodom na euro boli v návrhu zákona zmenené čiastky sankcií tak, aby boli zaokrúhlené smerom nahor, teda nezodpovedajú presnému prepočtu konverzným kurzom 30,1260 Sk za 1 euro, nakoľko výšku sankcií je s ohľadom na závažnosť porušení zákona v jadrovej oblasti potrebné zvýšiť smerom nahor a nielen konvertovať na euro a v neposlednom rade aj v porovnaní s výškami sankcií ukladaných inými orgánmi. 
Treťou oblasťou navrhovanej právnej úpravy je zvýšenie sadzieb príspevkov na výkon štátneho dozoru od držiteľov povolení podľa atómového zákona. Dostatočné právomoci a ľudské a finančné zdroje na činnosť dozorného orgánu nad jadrovou bezpečnosťou vyžaduje aj čl. 5 ods. 3 Smernice Rady 2009/71/Euratom z 25. júna 2009, ktorou sa zriaďuje rámec Spoločenstva pre jadrovú bezpečnosť jadrových zariadení. Transpozícia tejto smernice je predpísaná do 22. júla 2011 a počíta sa s jej úplnou transpozíciou v novom Atómovom zákone, ktorý je v súčasnosti v procese prípravy.  Touto smernicou sa vytvára po vyše 50 rokoch existencie EÚ resp. jej právnych predchodcov vôbec prvýkrát spoločný harmonizovaný právny rámec v oblasti jadrovej bezpečnosti, ktorý doteraz na úrovni EÚ absentoval.
Filozofia príspevkov na výkon štátneho dozoru bola pôvodne pripravovaná a vyčísľovaná v roku 2005 a následne schválená uznesením vlády SR č. 204/2006 zo dňa 01. 03. 2006. Legislatívne bola táto filozofia pretavená do zákona č. 94/2007 Z. z. V čase tvorby pôvodnej koncepcie nebolo možné detailne postihnúť búrlivý rozvoj jadrových aktivít, o ktorých sa rozhodlo až neskôr. Ťažiskové dôvody pre tretiu oblasť novelizácie zákona je možné identifikovať nasledovne: 
„Jadrová renesancia“ v Európe a na Slovensku. V poslednom období v súvislosti s narastajúcou potrebou a spotrebou elektrickej energie znovu vyvstáva do popredia otázka podpory jadrovej energetiky, ako akceptovateľného významného zdroja v rámci energetických mixov jednotlivých štátov a zároveň najšetrnejšieho zdroja k životnému prostrediu, pokiaľ ide o znižovanie emisií podľa Kjótskeho protokolu. Príspevok Slovenskej republiky k tomuto procesu je významný vo viacerých rovinách. Prvým ťažiskovým projektom je definitívne rozhodnutie dostavať 3. a 4. blok jadrovej elektrárne v Mochovciach, a to z veľkej časti privátnym investorom, o čom padlo definitívne rozhodnutie na jar roku 2008. Ďalším významným projektom je zámer postaviť nový jadrový zdroj v lokalite Jaslovské Bohunice na základe dohôd medzi vládami ČR a SR vytvorením spoločného podniku JAVYS, a. s. – ČEZ, a. s. z mája 2009. Treťou významnou aktivitou je úmysel postaviť nový integrálny sklad rádioaktívnych odpadov v lokalite Jaslovské Bohunice za účelom dlhodobého riešenia skladovania najmä inštitucionálnych rádioaktívnych odpadov.
Všetky uvedené komerčné aktivity na strane jadrového priemyslu sú nepredstaviteľné, z európskeho a svetového pohľadu neakceptovateľné a následne nerealizovateľné bez výkonného, spoľahlivého, finančne zabezpečeného a stabilne personálne a technicky vybaveného dozorného orgánu. Z vyššie spomenutých dôvodov už súčasný stav vo finančných možnostiach ÚJD SR nie je vyhovujúci a neodráža trend potrieb za posledných 5 rokov.
Slovenská republika nemôže splniť uvedené povinnosti členského štátu EÚ bez ďalšieho posilnenia finančných zdrojov ÚJD SR smerujúceho k stabilizácii zamestnancov, možnosti zlepšenia technického vybavenia a realizácii viacerých nevyhnutných komerčných zákaziek súvisiacich s posudzovaním dokumentácie v licenčnom procese a súvisiacich s úlohami RVT.
Posledná oblasť dôvodov na novelizáciu atómového zákona súvisí s časovým odstupom a ekonomicko-spoločenským vývojom za obdobie od tvorby pôvodného materiálu v roku 2005 po obdobie, v ktorom sa navrhuje, aby boli zmeny účinné. V súvislosti s dôvodmi uvedenými vyššie je potrebné pripomenúť, že pôvodný koncepčný materiál o alternatívnom financovaní ÚJD SR bol spracovávaný v roku 2005 a zohľadňoval úroveň cien na trhu v tomto období, úroveň platových náležitostí porovnateľných zamestnaneckých pozícií v jadrovom komerčnom sektore pred privatizáciou, úroveň hodinových sadzieb komerčných výskumných organizácií v jadrovej oblasti, hoci potreby ÚJD SR na výkon dozornej činnosti boli realizované v nasledujúcich rokoch 2007, 2008, 2009 v reálnych rastúcich cenách (najmä služby ako externé posudzovanie dokumentácie držiteľov povolení, odborné stanoviská a posudky expertných organizácií v oblasti hodnotenia jadrovej bezpečnosti, úlohy rozvoja vedy a techniky realizované komerčnými subjektmi). Jedným z hlavných motívov ÚJD SR pri tvorbe a predkladaní koncepčného materiálu v roku 2005 bolo zlepšiť mzdové ohodnotenie ťažiskových zamestnancov ÚJD SR nepostrádateľných pre výkon všetkých jeho dozorných činností na čiastočne porovnateľnú úroveň mzdového ohodnotenia zamestnancov v jadrovom komerčnom sektore. 
Kým v roku 2005 boli tieto ambície aspoň v predstavách a zámeroch ÚJD SR čiastočne naplnené, v ďalších rokoch, najmä po privatizácii Slovenských elektrární, a. s. talianskym investorom ENEL, SpA, sa nožnice mzdového ohodnotenia začali prudko otvárať a dynamika rastu mzdového ohodnotenia v jadrovej časti Slovenských elektrární, a. s. je taká progresívna, že pri súčasnom stave alternatívneho financovania ÚJD SR, ak by zostalo bezo zmeny, tak ohodnotenie zamestnancov ÚJD SR v porovnaní so zamestnancami jadrovej časti celého portfólia SE, a. s. (resp. JAVYS-u, a. s.) sa dostane v krátkom čase resp. už sa dostáva do ešte väčšieho nepomeru v neprospech ÚJD SR, ako tomu bolo v roku 2005.
Ďalším neopomenuteľným dôvodom na bezpodmienečnú stabilizáciu zamestnancov ÚJD SR je zúfalý nedostatok mladých technických kádrov, absolventov technických resp. prírodovedných vysokých škôl príslušného zamerania, spôsobilých v dohľadnej dobe nahradiť prirodzený odchod vysokokvalifikovaných odborníkov a pokryť personálne potreby prevádzkovateľa jadrových zariadení, výskumu, vedy a dozoru v jadrovej problematike. Tento neutešený stav skonštatovali a vyzvali na urýchlené riešenie aj premiéri Českej republiky a Slovenskej republiky na Európskom jadrovom fóre v Prahe v máji 2009.
V neposlednom rade je potrebné spomenúť, že zákonné povinnosti čo do výšky príspevkov a možnosti následného čerpania rozpočtu ÚJD SR neboli menené od roku 2005 a sú navrhované na zmenu od 1. 4. 2010. To znamená rozdiel medzi spomenutými časovými míľnikmi je takmer 5 rokov, počas ktorého neboli zohľadnené inflačné trendy, fluktuácia, zmeny na trhu (pracovnom, služieb a pod.), privatizácia a pod.
Avšak definitívnym rozhodnutím a schválením dostavby jadrovej elektrárne Mochovce 3,4 v roku 2008, schváleného ideového zámeru na výstavbu nového jadrového zdroja v lokalite Jaslovské Bohunice v roku 2009, budúcou výstavbou Integrálneho skladu rádioaktívnych odpadov a súbežného postupného prechodu jadrovej elektrárne V-1 z etapy prevádzky do I. etapy vyraďovania sa situácia diametrálne zmenila. Očakávanými aktivitami v jadrovom priemysle sú kladené na dozorný orgán nesmierne personálne, časové a technické nároky pri posudzovaní a hodnotení dokumentácie. Veľký rozsah týchto činností musí ÚJD SR pokryť vlastnými trvalými zamestnancami, ale ešte väčší rozsah činností musí byť pokrytý úlohami rozvoja vedy a techniky a zákazkami zadávanými komerčným subjektom.
Úplne na záver je potrebné dodať, že niektoré členské štáty EÚ s porovnateľným jadrovým programom a s porovnateľnými jadrovými projektmi do budúcna (Česko – JE Temelín, Fínsko – JE Olkiluoto) pristúpili k razantným jednorazovým opatreniam smerujúcim k personálnemu a finančnému posilneniu dozoru, a to dokonca z čisto verejných zdrojov.  
Súčasťou predkladanej novelizácie je aj nevyhnutná úprava existujúceho právneho stavu vo vzťahu k terajším držiteľom povolení, ktorá vychádza z praktického používania relevantných zákonných ustanovení a úpravy niektorých nedostatkov, ktoré boli odhalené až v aplikačnej praxi. Okrem vyššie spomenutých ťažiskových oblastí novelizácie právnej úpravy sa realizujú aj nevyhnutné legislatívno-technické zmeny súvisiace s navrhovanou úpravou ťažiskových oblastí.
Návrh zákona je v súlade s Ústavou Slovenskej republiky, ústavnými zákonmi, ostatnými zákonmi a s medzinárodnými zmluvami, ktorými je Slovenská republika viazaná. 

B.	OSOBITNÁ ČASŤ 
Čl. I 
K bodu 1 
V bode 1 sa ustanovuje novými odsekmi 6 a 7 v §26 právna možnosť a zároveň povinnosť držiteľa povolenia v rámci režimových opatrení vstupu osôb do jadrového zariadenia a výstupu osôb z jadrového zariadenia v širšom spektre fyzickej ochrany snímať biometrické údaje vstupujúcich a vystupujúcich osôb a zároveň evidovať vchádzajúce a vychádzajúce vozidlá. Uvedené ustanovenie platí pre I. alebo II. kategóriu jadrových zariadení, t. j. zariadení, ktoré sú takto kategorizované podľa druhu a množstva jadrových materiálov v nich nachádzajúcich sa v súlade s prílohou II. Dohovoru o fyzickej ochrane jadrových materiálov a rovnako v súlade s vyhláškou ÚJD SR č. 51/2006 Z. z., ktorou sa ustanovujú podrobnosti o požiadavkách na zabezpečenie fyzickej ochrany. Biometrickými údajmi v zmysle § 4 ods. 1 písm. n) zákona č. 482/2002 Z. z. sú napr. odtlačky prstov, odtlačky celej dlane, štruktúra očnej sietnice, vzorka DNA a pod. a to jednotlivo alebo ich vzájomná kombinácia. Za týmto účelom bude možné a aj nevyhnutné použiť adekvátne technické prostriedky. Uvedeným ustanovením sa zákonným spôsobom dáva možnosť a zároveň ukladá povinnosť držiteľovi povolenia tieto biometrické údaje od osôb vstupujúcich do jadrového zariadenia a vystupujúcich z jadrového zariadenia vyžadovať. Naproti tomu korešponduje povinnosť osôb vstupujúcich do alebo vystupujúcich z jadrového zariadenia strpieť takéto snímanie biometrických údajov, pokiaľ zamýšľajú pohyb po jadrovom zariadení. Prečíslovanie nasledujúcich doterajších odsekov je legislatívno-technická úprava súvisiaca s vložením nových odsekov 6 a 7.
K bodu 2 
Ide o legislatívno-technickú úpravu vnútorného odkazu spojenú s vložením nových odsekov 6 a 7 do §26 a prečíslovaním pôvodných odsekov 6 až 9 na odseky 8 až 11. 
K bodom 3 až 8 
Uvedené ustanovenia sú navrhované v záujme právnej úpravy výšky sankcií uvedených v § 34 atómového zákona zo slovenských korún na eurá. Týmto ustanovením sa realizuje harmonogram plnenia legislatívnych krokov zavedenia eura v SR, v kategórii III. V prechodnom období bol uplatňovaný § 9 ods. 2 zákona č. 659/2007 Z. z. o zavedení meny euro v Slovenskej republike a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov avšak len legislatívne, nakoľko v realite nebola v uvedenom období uložená žiadna finančná sankcia. Realizuje sa zároveň aj mierne zvýšenie výšky sankcií. 
K bodu 9
V tomto bode ide o úpravu doterajšieho ustanovenia § 34a atómového zákona, ktorý ustanovuje povinnosť platenia príspevkov pre existujúcich držiteľov povolení v závislosti od druhu povolenia, typu jadrového zariadenia a etapy existencie jadrového zariadenia. Zároveň sa realizuje aj v tomto ustanovení právna úprava prechodu na euro. Pokiaľ ide o vecný obsah v odseku 4 sa oproti doterajšiemu stavu dopĺňa písmeno e), ktoré ustanovuje povinnosť platiť ročný príspevok pre držiteľa povolenia vo vzťahu k Integrálnemu skladu rádioaktívnych odpadov, t. j. k takému jadrovému zariadeniu, ktoré nemožno subsumovať pod žiadne doterajšie existujúce ustanovenie, resp. nie je na toto jadrové zariadenie možné uplatniť doteraz existujúci model výpočtu príspevku. V ostatných ustanoveniach ide o úpravu tých nedostatkov, ktoré sa prejavili pri aplikačnej praxi. Filozofická podstata a obsah príspevkovej povinnosti ostávajú nezmenené oproti stavu zavedeného zákonom č. 94/2007 Z. z. Pokiaľ ide o zvýšenie sadzieb v odseku 4 až 8, dôvod je vysvetlený vo všeobecnej časti dôvodovej správy a konkrétne vyčíslenie sa nachádza  v doložke vplyvov.
K bodu 10
Navrhovaným ustanovením § 35a sa upravujú spoločné ustanovenia, ktoré sa vzťahujú k  predošlému paragrafu a sú všeobecnými ustanoveniami spravidla procesnej povahy vzťahujúcimi sa na príspevkovú povinnosť držiteľov povolení. V podstate ide o vyňatie a úpravu textu procedurálnych a všeobecných ustanovení z doterajšieho existujúceho § 34a zavedeného zákonom č. 94/2007 Z. z. a jeho prispôsobenie a spresnenie pre účely novelizovaného § 34a.
K bodu 11  
Odstraňuje sa legislatívno-technický nedostatok spôsobený pri poslednej novelizácii atómového zákona vykonanej zákonom č. 408/2008 Z. z. Nakoľko bola vypustená príloha č. 3 k zákonu a pôvodná príloha č. 5 sa označuje ako príloha č. 4, pozabudlo sa na novelizáciu vnútorného odkazu v § 36 na transpozičnú prílohu. Navrhovaným ustanovením sa táto chyba napráva.   
K bodu 12
Navrhované ustanovenie §37ba je prechodným ustanovením vo vzťahu k príspevkovým povinnostiam držiteľov povolení, ktoré mali pred účinnosťou zákona a po účinnosti zákona. Nakoľko v návrhu novelizácie zákona sú navrhnuté zvýšené sadzby za jednotlivé druhy povolení je nevyhnutné sa vyrovnať s doterajšou príspevkovou povinnosťou v nižšej výške. Aby nedochádzalo k retroaktivite a prípadnej diskriminácii držiteľov jednotlivých druhov povolení, je zvolený variant, ktorý jednoznačne identifikuje, že príspevkové povinnosti uhradené podľa doterajších predpisov sa považujú za splnené podľa tohto zákona a podľa nových sadzieb sa postupuje v prípade splátok, ktoré nastanú až po nadobudnutí účinnosti tohto zákona, t. j. po 1. 5. 2010.          
K bodom 13 a 14
Ide o legislatívno-technickú úpravu vnútorného odkazu v prílohe č. 1 z dôvodu vloženia nových odsekov 6 a 7 v §26 a súbežného prečíslovania doterajších odsekov 6 až 9 na nové odseky 8 až 11.  

Čl. II
Navrhovaná účinnosť je k 1. máju 2010. Termín účinnosti je zvolený vzhľadom na skutočnosť, že v období 2. polovice roka 2010 a celého roka 2011 je možné očakávať väčšinu aktivít v jadrovom priemysle, ktoré implikujú zvýšenú aktivitu ÚJD SR, ktorá odôvodňuje predloženie novelizácie.