Author: DEFAULT PC
Last saved by: ******
Company: ŠÚ SR

Štatistická správa o základných vývojových tendenciách v hospodárstve SR 
v 1. štvrťroku 2006 a prognóza vývoja na rok 2006  ^(1)

Slovenská ekonomika si udržala vysoký rast aj v 1. štvrťroku 2006. Podľa spresneného odhadu sa vytvoril hrubý domáci produkt ^(2) v objeme 368,8 mld. Sk a v porovnaní s rovnakým obdobím minulého roka reálne vzrástol o 6,3 % (v bežných cenách o 8,6 %). Jeho prírastok bol o 0,9 p. b. vyšší ako v 1. štvrťroku 2005.

Z vytvoreného hrubého domáceho produktu tvorila pridaná hodnota 330,9 mld. Sk pri medziročnom zvýšení o 8,6 %. Podiel medzispotreby na hrubej produkcii v úhrne za ekonomiku klesol o 0,1 p. b. na 60,5 %. 

Z produkčného pohľadu rast reálneho hrubého domáceho produktu súvisel najmä s vyššou tvorbou pridanej hodnoty v obchode o 25,8 %, stavebníctve o 15,1 %,  pôdohospodárstve o 13,2 % a v ostatných spoločenských službách o 12,9 %. Pridaná hodnota vzrástla aj v odvetviach verejná správa a obrana o 10,5 %, priemysel o 9,2 %, doprava, pošty a telekomunikácie o 4,3 %, nehnuteľnosti a prenájom o 3,9 %, školstvo o 1,3 %, hotely a reštaurácie 0,4 %. Nižšia ako vlani bola vo finančnom sprostredkovaní o 16,6 %, v zdravotníctve a sociálnej pomoci o 0,8 %. Tvorbu hrubého domáceho produktu ovplyvnil aj pokles daní na produkty (znížený o subvencie na produkty) o 9,6 %. 

V odvetví priemyslu vzrástla pridaná hodnota v priemyselnej výrobe (o 16,5 %) a klesla v ťažbe nerastných surovín (o 27,2 %) a vo výrobe a rozvode elektriny, plynu a vody (o 16,7 %). Z priemyselnej výroby medziročný rast pridanej hodnoty dosiahla výroba potravín, nápojov a tabakových výrobkov (o 35,3 %), výroba strojov, elektrických zariadení a dopravných prostriedkov (o 30,3 %) a výroba kovov a kovových výrobkov (o 28 %). Znížila sa tvorba pridanej hodnoty vo výrobe výrobkov chémie, z ropy a gumy (o 24 %).

Vývoj z hľadiska spotreby ovplyvnilo medziročné zrýchlenie rastu zahraničného dopytu na 18 % (o 8,3 p. b.) a domáceho dopytu na 8,4 % (o 1,5 p. b.). Akceleráciu výdavkov na domácu spotrebu spôsobil vyšší prírastok tvorby hrubého kapitálu o 13,4 % (z toho tvorby hrubého fixného kapitálu o 16,1 %), konečnej spotreby verejnej správy o 6,7 % a konečnej spotreby domácností o 6,6 %. Spotreba neziskových inštitúcií slúžiacich domácnostiam vzrástla o 0,5 % (tvorila 1 % HDP). 

Podľa predbežných výsledkov sa v 1. štvrťroku 2006 vytvoril hrubý kapitál v objeme 101,5 mld. Sk, v tom hrubý fixný kapitál tvoril 89,1 mld. Sk a zmena stavu zásob 12,4 mld. Sk.

Dynamické tempo rastu investičného dopytu súviselo s medziročným zrýchlením tvorby hrubého fixného kapitálu na 16,1 % (v bežných cenách na 18,6 %). Vyššia investičná aktivita bola ovplyvnená najmä rastom nových fixných aktív (o 18 % na 91,1 mld. Sk). Objem nadobudnutého použitého dlhodobého majetku sa znížil (o 3,1 % na 11,2 mld. Sk). 

Do strojov sa investovalo 53,2 mld. Sk (z toho do kovových výrobkov a strojov 39,6 mld. Sk) a do stavieb 29,5 mld. Sk (z toho do budov na bývanie 5,1 mld. Sk). Na získanie ostatných produktov dlhodobej spotreby sa vynaložilo 5,9 mld. Sk a produktov pôdohospodárstva 0,5 mld. Sk. Objem investícií do stavieb sa medziročne zvýšil o 7,4 % (v tom do ostatných stavieb o 7,8 % a do budov na bývanie o 5,6 %). Vývoj v oblasti strojov s prírastkom 19,8 % ovplyvnili vyššie investície do kovových výrobkov a strojov (o 20,6 %) a do dopravných zariadení (o 17,8 %). Objem ostatných dlhodobých výrobkov tvoriacich fixné aktíva vzrástol o 6,9 %.

Stav zásob sa medziročne zvýšil v bežných cenách o 34,7 mld. Sk. V ich zmene sa premietol rast zásob nedokončenej výroby (o 11,3 %), tovaru (o 11,1 %), materiálu (o 2,6 %) a zvýšenie stavu zvierat (o 3,1 %). ^(3)

Konečná spotreba domácností naďalej pozitívne prispievala k tvorbe HDP. Jej dynamika sa medziročne zrýchlila v bežných cenách na 12,2 % (o 2,8 p. b.). Vývoj podporil hlavne rast hrubého disponibilného dôchodku (o 12,8 %), ktorý súvisel s rýchlejším rastom bežných príjmov (o 11,1 %) ako bežných výdavkov (o 4,9 %). Súkromný dopyt ovplyvnilo aj zvýšenie odmien zamestnancov o 8,8 % (pri raste hrubých miezd a platov o 10,3 %). Na reálny rast konečnej spotreby domácností pôsobilo zvýšenie inflácie na 4,3 % (z 2,8 % v 1. štvrťroku 2006). 

Na celkovej konečnej spotrebe domácností sa najviac podieľali nákupy potravinárskeho tovaru 20,7 %, výdavky na bývanie 20,1 %, nábytok, bytové vybavenie a bežnú údržbu domácností 7,2 % a na odievanie a obuv 4,9 %. Najrýchlejšie rástli výdavky na reštaurácie a hotely o 25,8 %, na nábytok, bytové vybavenie a bežnú údržbu domácností o 10,8 % a na rozličné tovary a služby 9,7 %. 

Konečná spotreba verejnej správy podľa predbežného odhadu medziročne vzrástla v bežných cenách o 12,3 % na 60,2 mld. Sk. Jej podiel na HDP sa v bežných cenách zvýšil o 0,5 p. b. na 16,3 %. 

V štruktúre konečnej spotreby verejnej správy tvorili výdavky na odmeny zamestnancov 36,1 %, spotrebu fixného kapitálu 24,7 % a medzispotrebu 22,5 %. Z celkových výdavkov smerovalo na individuálnu spotrebu 50,1 % a na kolektívnu spotrebu 49,9 %.

V zahranično-obchodnej činnosti zameranej na tovary a služby bolo podľa predbežných výsledkov ^(4) pasívne saldo v objeme 18,8 mld. Sk (o 15,4 mld. Sk vyššie ako v 1. štvrťroku 2005). Jeho úroveň ovplyvnilo pasívne saldo zahraničného obchodu tovarov (20,8 mld. Sk) a aktívne saldo vývozu a dovozu služieb (2 mld. Sk).  

Exportná výkonnosť ekonomiky (meraná podielom vývozu výrobkov a služieb v bežných cenách na HDP) medziročne vzrástla na 82,2 % (o 9,3 p. b.). Dovozná náročnosť (meraná podielom dovozu výrobkov a služieb v bežných cenách na HDP) sa zvýšila na 87,3 % (o 13,4 p. b.) hlavne vplyvom vyššieho dovozu investícií.

Z hľadiska základných agregátov tvorby dôchodkov medziročný prírastok hrubého domáceho produktu v bežných cenách súvisel s rastom odmien zamestnancov o 10,4 %, hrubého prevádzkového prebytku a zmiešaných dôchodkov o 2,7 %.

V medziročnom vývoji sa premietol rast podielu odmien zamestnancov na 36,5 %. Hrubý prevádzkový prebytok a zmiešané dôchodky tvorili 50,1 %.

Celková zamestnanosť podľa ESNÚ 95 ^(5) dosiahla 2 101,5 tis. osôb, z toho bolo 1 825,9 tis. zamestnancov. V porovnaní s 1. štvrťrokom 2005 vzrástla celková zamestnanosť o 2,1 % pri zvýšení počtu zamestnancov o 2,3 %. 

Celková spotreba fixného kapitálu sa odhaduje na 78,4 mld. Sk. Čistý domáci produkt medziročne vzrástol v bežných cenách o 8,4 % na 290,4 mld. Sk. Hrubý národný dôchodok dosiahol podľa odhadu 363 mld. Sk pri medziročnom zvýšení v bežných cenách o 6,8 %. ^(6)

Bežné príjmy domácností podľa predbežného odhadu dosiahli 294,7 mld. Sk. Z nich uhradili domácnosti bežné výdavky v hodnote 60,6 mld. Sk a na ďalšie použitie im zostal hrubý disponibilný dôchodok v objeme 234,1 mld. Sk. Hrubé úspory boli vo výške 13,4 mld. Sk. Oproti 1. štvrťroku 2005 boli nominálne vyššie bežné príjmy domácností o 11,1 % (reálne vzrástli o 6,5 %) a bežné výdavky o 4,9 % (reálne vzrástli o 0,6 %). Objem hrubých úspor domácností prevýšil vlaňajšiu úroveň o 23,6 % pri raste podielu hrubých úspor na hrubom disponibilnom dôchodku (miery hrubých úspor) o 0,5 p. b. na 5,7 %.

V oblasti dôchodkov podnikateľských sektorov vytvorili korporácie nefinančného sektora podľa predbežných výsledkov zisk v objeme 55,7 mld. Sk. ^(7) Kladný hospodársky výsledok dosiahli takmer všetky odvetvia s výnimkou poľnohospodárstva (strata 2 mld. Sk). Najväčší objem zisku vytvorili podnikateľské subjekty v priemyselnej výrobe 18,7 mld. Sk a vo výrobe a rozvode elektriny, plynu a vody 17,1 mld. Sk. V obchode sa dosiahol zisk 6,4 mld. Sk, doprave, poštách a telekomunikáciách 6,2 mld. Sk, nehnuteľnostiach a prenájme 4,1 mld. Sk, stavebníctve 1,8 mld. Sk, zdravotníctve a sociálnej pomoci 0,9 mld. Sk, lesníctve, rybolove a chove rýb a v ostatných spoločenských službách zhodne 0,8 mld. Sk, ťažbe nerastných surovín 0,6 mld. Sk, hoteloch a reštauráciách 0,3 mld. Sk a v školstve 0,04 mld. Sk.

Vyššia tvorba zisku ako v 1. štvrťroku 2005 (o 5,2 mld. Sk) súvisela najmä s jeho rastom v doprave, poštách a telekomunikáciách (o 1,8 mld. Sk), priemyselnej výrobe (o 1,7 mld. Sk) a v stavebníctve (o 0,9 mld. Sk). Vývoj zmierňoval hlavne pokles zisku v odvetviach výroba a rozvod elektriny, plynu a vody (o 1,8 mld. Sk). Strata poľnohospodárstva zostala takmer na minuloročnej úrovni (rast o 0,1 mld. Sk). 

Korporácie finančného sektora dosiahli zisk v objeme 7,2 mld. Sk pri medziročnom poklese o 46,6 %. Vývoj ovplyvnilo hlavne výrazné zhoršenie hospodárskeho výsledku peňažných finančných inštitúcií. V dôsledku rýchlejšieho poklesu výnosov oproti čerpaniu nákladov medziročne klesol ich zisk o 6,5 mld. Sk (na 3,6 mld. Sk). Nepriaznivejšie ako vlani bolo aj hospodárenie ostatných finančných sprostredkovateľov, ktorí dosiahli zisk 2 mld. Sk (nižší o 0,5 mld. Sk). Zisk poisťovacích korporácií a penzijných fondov sa zvýšil o 0,7 mld. Sk na 1,7 mld. Sk. 

Rozpočtové hospodárenie Slovenskej republiky ^(8) skončilo k 31. marcu 2006 prebytkom 0,2 mld. Sk (o 2,6 mld. Sk nižším ako v 1. štvrťroku 2005). V pomere k HDP tvoril prebytok 0,04 %. Príjmy štátneho rozpočtu dosiahli 71,8 mld. Sk a výdavky sa čerpali v objeme 71,7 mld. Sk. 

V porovnaní s rovnakým obdobím predchádzajúceho roka sa zvýšili príjmy štátneho rozpočtu o 6,8 mld. Sk (o 10,4 %) hlavne vplyvom rastu daňových výnosov (o 4,3 mld. Sk) a vyšších prijatých grantov a transferov (o 2,1 mld. Sk). Výsledky daňových príjmov najviac ovplyvnil vyšší výber dane z príjmov právnických osôb (o 3,9 mld. Sk), spotrebných daní (o 3,3 mld. Sk) a pokles dane z príjmov fyzických osôb (o 2,7 mld. Sk). Vývoj spotrebných daní súvisel hlavne s výberom vysokej dane za tabak a tabakové výrobky v januári 2006, ktoré sa týkali roku 2005.

Celkové výdavky štátneho rozpočtu sa medziročne zvýšili o 9,4 mld. Sk (o 15,1 %). Bežné výdavky vzrástli o 6,9 mld. Sk a kapitálové výdavky o 2,2 mld. Sk.  
 
Oproti rozpočtovanému objem boli príjmy štátneho rozpočtu vyššie o 3,6 mld. Sk a výdavky nižšie o 10,9 mld. Sk.

Zvyšovanie medziročnej miery inflácie, ktoré začalo v septembri minulého roku, pokračovalo aj v tomto roku. Dôvodom boli realizované administratívne úpravy regulovaných cien (zvýšili sa hlavne ceny tepla, elektriny, vodného a stočného, plynu) a nepriamych daní (vzrástla spotrebná daň na cigarety a lieh). V priemere za 1. štvrťrok inflácia dosiahla 4,3 % pri raste regulovaných cien o 11,4 % a jadrovej inflácie o 2,2 %. Zrýchlenie medziročnej dynamiky celkovej inflácie o 1,5 p. b. súviselo s výraznejším rastom regulovaných cien o 3,5 p. b. a cien tovarov a služieb tvoriacich jadrovú infláciu o 1,1 p. b.

Menový agregát M3 bol ku koncu marca 2006 v porovnaní s rovnakým obdobím roka 2005 vyšší o 11,7 %. Objem peňažného subagregátu M2 vzrástol o 12,7 % (vklady a prijaté úvery s dohodnutou splatnosťou do dvoch rokov o 2,7 %). Peňažný subagregát M1 sa zvýšil o 20,8 % v dôsledku prírastku hodnoty obeživa (26,8 %) a vkladov a prijatých úverov splatných na požiadanie (18,8 %). Celkový objem vkladov a prijatých úverov bol vyšší o 5,6 % pri raste vkladov a prijatých úverov od ostatnej štátnej správy a od ostatných rezidentov o 10,1 % a poklese vkladov a prijatých úverov od ústrednej štátnej správy o 19,2 %. ^(9)

Podľa predbežných demografických údajov sa v 1. štvrťroku 2006 v Slovenskej republike narodilo 12 541 živých detí (o 541 menej ako za rovnaké obdobie minulého roka) a zomrelo 13 360 osôb (menej o 531). Počet živonarodených detí bol o 819 nižší ako zomretých (v 1. štvrťroku 2005 bol prirodzený úbytok 809 osôb). Zahraničnou migráciou získala Slovenská republika 768 osôb (prisťahovalo sa 1 182 a vysťahovalo sa 414 osôb). Celkový úbytok obyvateľstva dosiahol 51 osôb (v 1. štvrťroku 2005 bol prírastok 394 osôb).

K 31. marcu 2006 mala Slovenská republika 5 389 129 obyvateľov. Podiel žien na celkovom počte obyvateľstva (51,5 %) sa dlhodobo nemení.

Pozitívne tendencie v ekonomickom vývoji podporil aj pretrvávajúci vysoký rast zamestnanosti. V priemere za 1. štvrťrok 2006 pracovalo v národnom hospodárstve podľa výberového zisťovania pracovných síl ^(10) 2 257,5 tis. osôb, z toho bolo 1 961,2 tis. zamestnancov, 215,2 tis. podnikateľov bez zamestnancov, 72,2 tis. podnikateľov so zamestnancami a 1 tis. vypomáhajúcich členov domácností podnikateľov. 

V porovnaní s 1. štvrťrokom 2005 sa celkový rast zamestnanosti zrýchlil na 3,7 % (o 1,4 p. b.). K zvýšeniu počtu pracujúcich osôb o 80,1 tis. prispeli najmä zamestnanci o 71,9 tis. (o 3,8 %) a podnikatelia bez zamestnancov o 7,9 tis. (o 3,8 %). Klesol počet podnikateľov so zamestnancami o 0,2 tis. (o 0,3 %). 
   
Miera zamestnanosti (vo vekovej skupine 15-64 ročných) ^(11) sa zvýšila o 1,5 p. b. na 58,3 %. 
Silné oživenie dopytu na trhu práce potvrdzujú aj údaje o vývoji odvetvovej zamestnanosti (podľa štatistického výkazníctva). Oproti 1. štvrťroku 2005 najviac vzrástol počet zamestnaných osôb v obchode (o 21,9 tis.) a stavebníctve (o 15,6 tis.). Medziročný rast sa udržal vo verejnej správe a obrane (o 7,1 tis. osôb), v nehnuteľnostiach a prenájme (o 7 tis.), ostatných spoločenských službách (o 5,6 tis.), hoteloch a reštauráciách (o 3,2 tis.), doprave, poštách a telekomunikáciách (o 1,4 tis.) a vo finančnom sprostredkovaní (o 0,8 tis.). Tendencia poklesu zamestnanosti pokračovala v zdravotníctve a sociálnej pomoci (o 4 tis.), školstve (o 3,1 tis.) a v poľnohospodárstve (o 1,4 tis. osôb). K obratu v trende vývoja zamestnanosti došlo v priemysle, po jeden a polročnom raste znovu klesla (o 6,5 tis.). 

K 31. marcu 2006 bolo v národnom hospodárstve k dispozícii 15 222 voľných pracovných miest. ^(12) Ich počet medziročne vzrástol o 9,7 % pri najvyššom prírastku v zdravotníctve a sociálnej pomoci (102 %). Rýchlejšie ako v priemere rástol aj v doprave, poštách a telekomunikáciách (o 84,1 %), priemyselnej výrobe (o 29,3 %), vo výrobe a rozvode elektriny, plynu a vody (o 21 %), v obchode (o 10,1 %) a vo finančnom sprostredkovaní (o 10 %). Najviac sa znížil počet voľných pracovných miest v poľnohospodárstve, poľovníctve a lesníctve (o 53,7 %), ťažbe nerastných surovín (o 29,7 %), ostatných spoločenských službách (o 26,7 %) a v stavebníctve (o 18,8 %).

Vplyvom vyššieho dopytu na trhu práce sa znížila aj nezamestnanosť. ^(13) Podľa výberového zisťovania pracovných síl klesol ich priemerný počet v 1. štvrťroku 2006 na 395,8 tis. osôb, čo predstavuje medziročný úbytok o 66,1 tis. osôb (o 14,3 %). Miera nezamestnanosti klesla o 2,6 p. b. na 14,9 % (najnižšia úroveň od 1. štvrťroka 1999).   

V porovnaní s 1. štvrťrokom 2005 sa znížila nezamestnanosť vo všetkých odvetviach. Najviac klesol počet nezamestnaných, ktorí naposledy pracovali v priemysle (o 16,7 tis.) a v ostatných spoločenských službách (o 13,6 tis.). Menej bolo aj osôb, ktoré nemali ešte zamestnanie (o 7,2 tis.), nezamestnaných s posledným zamestnaním v obchode (o 7 tis.), stavebníctve (o 6,4 tis.), hoteloch a reštauráciách (o 5,8 tis.), pôdohospodárstve (o 5,3 tis.), školstve (o 2,8 tis.), doprave, poštách a telekomunikáciách (o 2,7 tis.), vo finančnom sprostredkovaní (o 1,3 tis.), zdravotníctve a sociálnej pomoci a vo verejnej správe a obrane (zhodne o 0,5 tis.) a v nehnuteľnostiach a prenájme (o 0,2 tis.). Zvýšil sa len počet nezamestnaných s nezisteným predchádzajúcim zamestnaním (o 4,7 tis.). 

Priemerná nominálna mesačná mzda ^(14) zamestnanca hospodárstva vzrástla v 1. štvrťroku 2006 medziročne o 7,5 % na 17 223 Sk. V dôsledku nižšieho tempa nominálneho rastu mzdy (o 2,7 p. b.) a vyššej priemernej inflácie (o 1,5 p. b.) sa rast reálnej mzdy oproti 1. štvrťroku 2005 spomalil o 4,1 p. b. na 3,1 %.  

Najvyššiu priemernú mesačnú mzdu mali naďalej zamestnanci vo finančnom sprostredkovaní (40 207 Sk) a vo výrobe a rozvode elektriny, plynu a vody (25 374 Sk). Vyššia mzda ako v priemere za celé hospodárstvo bola tiež v odvetviach nehnuteľnosti a prenájom (21 076 Sk), verejná správa a obrana (19 978 Sk), doprava, pošty a telekomunikácie (19 238  Sk), ťažba nerastných surovín (19 098 Sk) a priemyselná výroba (17 232 Sk). Najnižšiu mzdu mali zamestnanci v ostatných spoločenských službách (12 490 Sk), hoteloch a reštauráciách (12 762 Sk), stavebníctve (13 290 Sk) a v zdravotníctve a sociálnej pomoci (13 309 Sk).  ^(15)

Medziročný rast priemernej mesačnej nominálnej mzdy zostal vo väčšine odvetví aj v 1. štvrťroku relatívne vysoký. Najrýchlejšie rástla mzda vo finančnom sprostredkovaní (o 17,8 %), v poľnohospodárstve a v školstve (zhodne o 10,6 %). Vyšší prírastok mzdy ako v priemere za hospodárstvo bol aj vo výrobe a rozvode elektriny, plynu a vody (9,1 %), v nehnuteľnostiach a prenájme (8,9 %) a vo verejnej správe a obrane (8,2 %). Najpomalšie rástla mzda zamestnancov v priemyselnej výrobe (o 1,7 %). Zo sledovaných odvetví došlo v siedmich k poklesu tempa rastu miezd pri najvyššom spomalení v priemyselnej výrobe (o 11,3 p. b.) a v doprave, poštách a telekomunikáciách (o 4,5 p. b.).

S výnimkou priemyselnej výroby (pokles o 2,5 %) v ostatných odvetviach reálna mzda vzrástla.

V podnikateľskej sfére priemerná nominálna mesačná mzda medziročne vzrástla v rozpočtových organizáciách o 10,7 % na 15 535 Sk, malých podnikoch do 19 zamestnancov o 9,3 % na 16 599 Sk, príspevkových organizáciách o 8,3 % na 14 739 Sk a v podnikoch s 20 a viac zamestnancami o 7,3 % na 19 585 Sk.

Podľa prognózy Štatistického úradu SR sa v roku 2006 očakáva rast hrubého domáceho produktu v stálych cenách o 6,2 % a miera inflácie v decembri 2006 oproti decembru 2005 sa predpokladá vo výške 4,2 %. Na trhu práce sa podľa  výberového  zisťovania pracovných síl prognózuje medziročný rast zamestnanosti o 2,4 % a pokles počtu nezamestnaných o 10,6 % na 382 tis. osôb. Miera nezamestnanosti by mala v priemere za rok 2006 dosiahnuť 14,4 %. Vo vývoji priemernej nominálnej mesačnej mzdy sa očakáva rast o 7,7 % na 18 600 Sk. Po zohľadnení predpokladaného vývoja spotrebiteľských cien reálna mzda by sa mala medziročne zvýšiť o 3,1 %.

Podrobnejšie údaje a informácie zverejní Štatistický úrad SR v 24. týždni t. r. v publikácii Štatistická správa o základných vývojových tendenciách v hospodárstve SR v 1. štvrťroku 2006. 

__________________________________
Vysvetlivky:

^(1) Prípadné odchýlky na poslednom mieste v súčtoch a podieloch  vznikajú zaokrúhľovaním údajov. Počet pracovných dní bol v 1. štvrťroku 2006 o 3 dni vyšší ako v 1. štvrťroku 2005.

^(2) Údaje o HDP sú podľa metódy ESNÚ 95 a sú predbežné. Údaje boli revidované na základe implementácie nových metodických princípov vyplývajúcich z nariadení EÚ a Eurostatu. Pre údaje z produkčného pohľadu, z hľadiska spotreby (aj jej jednotlivých zložiek) a z pohľadu tvorby dôchodkov pokiaľ nie je uvedené inak, platí, že absolútne hodnoty sú v bežných cenách, údaje o medziročnom vývoji a štruktúre sú v stálych cenách roku 2000.

^(3) Zmeny jednotlivých druhov zásob sú k 31. 3. 2006 oproti stavu k 31. 3. 2005 v bežných cenách.

^(4) Údaje sú z Platobnej bilancie Národnej banky Slovenska a upravené o štatistický odhad neevidovanej ekonomiky.

^(5) Podľa ESNÚ 95 je zamestnanosť (počet zamestnancov a samozamestnávateľov) vyjadrená v domácom koncepte (podľa VZPS v národnom koncepte). Domáci koncept zohľadňuje úpravu o položky ako počty rezidentov pracujúcich v zahraničí, nerezidentov prichádzajúcich zo zahraničia, zamestnancov v kolektívnych domácnostiach, žien na materskej dovolenke a pod.

^(6) Pri výpočte čistého domáceho produktu sa hrubý domáci produkt znižuje o spotrebu fixného kapitálu. Pri výpočte hrubého národného dôchodku sa k hrubému domácemu produktu pripočítavajú prvotné dôchodky prijaté zo zahraničia a odpočítavajú sa prvotné dôchodky platené do zahraničia.

^(7) Podľa podnikovej metódy. Absolútne hodnoty aj indexy sú v bežných cenách. Korporácie sú podniky vo vlastníctve skupiny subjektov. Údaje sú vrátane kvázikorporácií  (podniky vo vlastníctve jedného subjektu) a neobsahujú výsledky živnostníkov, ktoré sú zahrnuté v dôchodkoch domácností. Hospodársky výsledok je pred zdanením. 

^(8) Údaje Ministerstva financií SR, zahrnuté sú iba údaje štátnej správy.

^(9) Údaje Národnej banky Slovenska podľa metodiky Európskej centrálnej banky.

^(10) Metodika VZPS je v súlade s medzinárodnými definíciami a odporúčaniami ILO a Eurostatu; vrátane osôb na riadnej materskej dovolenke, profesionálnych príslušníkov ozbrojených zložiek a pracujúcich v zahraničí.

^(11) V percentách vyjadrený podiel počtu pracujúcich vo veku 15-64 rokov z obyvateľstva v rovnakom veku.

^(12) Počet voľných pracovných miest - uvádza sa počet novovytvorených, neobsadených alebo uvoľnených pracovných miest k poslednému dňu štvrťroka, pri ktorých zamestnávateľ podniká aktívne kroky nájsť vhodného kandidáta mimo podniku a je pripravený podniknúť ďalšie kroky, aby voľné miesto obsadil bezprostredne alebo v priebehu 3 mesiacov. Voľným pracovným miestom je tiež pracovné miesto, ktoré sa uvoľní z dôvodu dlhodobej absencie (materská, rodičovská dovolenka) a dlhodobej práceneschopnosti (viac ako 4 týždne). V prípade rezervovania voľného pracovného miesta pre konkrétneho kandidáta, ktorý nastúpi do zamestnania neskôr, toto pracovné miesto prestane byť voľným pracovným miestom. Podľa štvrťročného štatistického výkazníctva vrátane odhadu za živnostníkov.

^(13) Definícia nezamestnanosti je v súlade s Nariadením komisie (ES) č. 1897/2000.
^(14) Podľa štvrťročného štatistického výkazníctva; bez podnikateľských príjmov; údaje sú upravené o štatistický odhad neevidovanej mzdy.

^(15)  V odvetví rybolov a chov rýb bolo v priemere za 1. štvrťrok 2006 len 72 zamestnancov, preto úroveň priemernej mesačnej nominálnej mzdy reaguje na akékoľvek malé zmeny. Z toho dôvodu sa toto odvetvie neuvádza v hodnotení úrovne a vývoja mzdy.

p. b.  -    percentuálny bod