Vyhodnotenie medzirezortného pripomienkového konania

Návrh Komplexného materiálu týkajúceho sa ďalšieho rozvoja súdnictva v Slovenskej republike do roku 2010, vrátane zhodnotenia súčasného stavu 

Spôsob pripomienkového konania	 	
Počet vznesených pripomienok, z toho zásadných	33  / 1 	
Počet vyhodnotených pripomienok	27 	
		
Počet akceptovaných pripomienok, z toho zásadných	19  / 0 	
Počet čiastočne akceptovaných pripomienok, z toho zásadných	6  / 1 	
Počet neakceptovaných pripomienok, z toho zásadných	2  / 0 	
		
Rozporové konanie (s kým, kedy, s akým výsledkom)		
Počet odstránených pripomienok		
Počet neodstránených pripomienok		

Sumarizácia vznesených pripomienok podľa subjektov
Č.	Subjekt	Pripomienky do termínu	Pripomienky po termíne	Nemali pripomienky	Vôbec nezaslali	
1 .	Ministerstvo pôdohospodárstva Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
2 .	Ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
3 .	Štatistický úrad Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
4 .	Úrad geodézie, kartografie a katastra Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
5 .	Úrad pre normalizáciu, metrológiu a skúšobníctvo Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
6 .	Úrad pre verejné obstarávanie 	 	 	x 	 	
7 .	Úrad priemyselného vlastníctva Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
8 .	Správa štátnych hmotných rezerv Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
9 .	Slovenská komora exekútorov 	 	 	 	x 	
10 .	Slovenská únia nezávislého súdnictva 	 	 	 	x 	
11 .	Generálna prokuratúra Slovenskej republiky 	1 (1o,0z) 	 	 	 	
12 .	Protimonopolný úrad Slovenskej republiky 	2 (2o,0z) 	 	 	 	
13 .	Republiková únia zamestnávateľov 	 	 	 	x 	
14 .	Ministerstvo kultúry Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
15 .	Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky 	3 (3o,0z) 	 	 	 	
16 .	Ústredie práce, sociálnych vecí a rodiny 	 	 	 	x 	
17 .	Centrum pre medzinárodnoprávnu ochranu detí a mládeže 	 	 	 	x 	
18 .	Úrad na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
19 .	Úrad pre reguláciu sieťových odvetví 	 	 	x 	 	
20 .	Národný bezpečnostný úrad 	 	 	x 	 	
21 .	Podpredseda vlády SR pre vedomostnú spoločnosť, európske záležitosti, ľudské práva a menšiny 	 	 	 	x 	
22 .	Slovenská advokátska komora 	 	 	 	x 	
23 .	Okresný súd Bratislava I 	 	 	 	x 	
24 .	Okresný súd Bratislava II 	 	 	 	x 	
25 .	Okresný súd Bratislava III 	 	 	 	x 	
26 .	Okresný súd Bratislava IV 	 	 	 	x 	
27 .	Okresný súd Bratislava V 	 	 	 	x 	
28 .	Okresný súd Malacky 	 	 	 	x 	
29 .	Okresný súd Pezinok 	 	 	 	x 	
30 .	Okresný súd Trnava 	 	 	 	x 	
31 .	Okresný súd Dunajská Streda 	 	 	 	x 	
32 .	Okresný súd Galanta 	 	 	 	x 	
33 .	Okresný súd Senica 	 	 	 	x 	
34 .	Okresný súd Piešťany 	 	 	 	x 	
35 .	Okresný súd Skalica 	 	 	 	x 	
36 .	Okresný súd Trenčín 	 	 	 	x 	
37 .	Okresný súd Bánovce nad Bebravou 	 	 	 	x 	
38 .	Okresný súd Partizánske 	 	 	 	x 	
39 .	Okresný súd Nové Mesto nad Váhom 	 	 	 	x 	
40 .	Okresný súd Považská Bystrica 	 	 	 	x 	
41 .	Okresný súd Prievidza 	 	 	 	x 	
42 .	Okresný súd Nitra 	 	 	 	x 	
43 .	Okresný súd Komárno 	 	 	 	x 	
44 .	Okresný súd Levice 	 	 	 	x 	
45 .	Okresný súd Nové Zámky 	 	 	 	x 	
46 .	Okresný súd Topoľčany 	 	 	 	x 	
47 .	Okresný súd Banská Bystrica 	 	 	 	x 	
48 .	Okresný súd Brezno 	 	 	 	x 	
49 .	Okresný súd Lučenec 	 	 	 	x 	
50 .	Okresný súd Rimavská Sobota 	 	 	 	x 	
51 .	Okresný súd Zvolen 	 	 	 	x 	
52 .	Okresný súd Žiar nad Hronom 	 	 	 	x 	
53 .	Okresný súd Revúca 	 	 	 	x 	
54 .	Okresný súd Žilina 	 	 	 	x 	
55 .	Okresný súd Čadca 	 	 	 	x 	
56 .	Okresný súd Liptovský Mikuláš 	 	 	 	x 	
57 .	Okresný súd Martin 	 	 	 	x 	
58 .	Okresný súd Dolný Kubín 	 	 	 	x 	
59 .	Okresný súd Námestovo 	 	 	 	x 	
60 .	Okresný súd Ružomberok 	 	 	 	x 	
61 .	Okresný súd Prešov 	 	 	 	x 	
62 .	Okresný súd Bardejov 	 	 	 	x 	
63 .	Okresný súd Humenné 	 	 	 	x 	
64 .	Okresný súd Poprad 	 	 	 	x 	
65 .	Okresný súd Stará Ľubovňa 	 	 	 	x 	
66 .	Okresný súd Svidník 	 	 	 	x 	
67 .	Okresný súd Vranov nad Topľou 	 	 	 	x 	
68 .	Okresný súd Kežmarok 	 	 	 	x 	
69 .	Okresný súd Michalovce 	 	 	 	x 	
70 .	Okresný súd Rožňava 	 	 	 	x 	
71 .	Okresný súd Spišská Nová Ves 	 	 	 	x 	
72 .	Okresný súd Trebišov 	 	 	 	x 	
73 .	Špeciálny súd 	 	 	 	x 	
74 .	Konfederácia odborových zväzov Slovenskej republiky 	1 (1o,0z) 	 	 	 	
75 .	Justičná akadémia  	 	 	 	x 	
76 .	Okresný súd Košice II 	 	 	 	x 	
77 .	Okresný súd Košice-okolie 	 	 	 	x 	
78 .	Zbor väzenskej a justičnej stráže 	 	 	x 	 	
79 .	Jazykovedný ústav Ľudovíta Štúra Slovenskej akadémie vied 	 	 	 	x 	
80 .	Okresný súd Veľký Krtíš 	 	 	 	x 	
81 .	Odbor aproximácie práva sekcie vládnej legislatívny Úradu vlády SR 	 	 	 	x 	
82 .	Asociácia zamestnávateľských zväzov a združení Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
83 .	Najvyšší súd Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
84 .	Národná banka Slovenska 	 	 	x 	 	
85 .	Európske spotrebiteľské centrum 	 	 	 	x 	
86 .	Ministerstvo hospodárstva Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
87 .	Právnická fakulta Univerzity Komenského v Bratislave 	 	 	 	x 	
88 .	Právnická fakulta Univerzity Pavla Jozefa Šafárika v Košiciach 	 	 	 	x 	
89 .	Právnická fakulta Trnavskej univerzity v Trnave 	 	 	 	x 	
90 .	Právnická fakulta Univerzity Mateja Bela v Banskej Bystrici 	 	 	 	x 	
91 .	Krajský súd v Žiline 	 	 	 	x 	
92 .	Krajský súd v Trnave 	 	 	 	x 	
93 .	Krajský súd v Trenčíne 	 	 	 	x 	
94 .	Krajský súd v Nitre 	 	 	 	x 	
95 .	Krajský súd v Košiciach 	1 (0o,1z) 	 	 	 	
96 .	Krajský súd v Bratislave 	 	 	 	x 	
97 .	Slovenská poľnohospodárska a potravinárska komora 	 	 	 	x 	
98 .	Ministerstvo zdravotníctva Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
99 .	Okresný súd Košice I 	 	 	 	x 	
100 .	Úrad vlády Slovenskej republiky 	10 (10o,0z) 	 	 	 	
101 .	Notárska komora Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
102 .	Krajský súd v Banskej Bystrici 	 	 	x 	 	
103 .	Krajský súd v Prešove 	 	 	 	x 	
104 .	Ministerstvo dopravy, pôšt a telekomunikácií Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
105 .	Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
106 .	Ministerstvo financií Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
107 .	Ministerstvo školstva Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
108 .	Súdna rada Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
109 .	Ministerstvo zahraničných vecí Slovenskej republiky 	1 (1o,0z) 	 	 	 	
110 .	Ministerstvo obrany Slovenskej republiky 	8 (8o,0z) 	 	 	 	
111 .	Združenie sudcov Slovenska 	 	 	 	x 	
112 .	Národná asociácia sudkýň Slovenska  	 	 	 	x 	
113 .	Najvyšší kontrolný úrad Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
114 .	Ministerstvo spravodlivosti Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
115 .	Úrad jadrového dozoru Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
116 .	Ministerstvo životného prostredia Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
117 .	Verejnosť 	6 (6o,0z) 	 	 	 	
	SPOLU	33 (32o,1z) 	0 (0o,0z) 	20 	88 	

Vyhodnotenie vecných pripomienok je uvedené v tabuľkovej časti.

Vysvetlivky  k použitým skratkám v tabuľke:	
O – obyčajná	A – akceptovaná	
Z – zásadná	N – neakceptovaná	
	ČA – čiastočne akceptovaná	

Subjekt	Pripomienka	Typ	Vyh.	Spôsob vyhodnotenia	
GP SR 	Všeobecne 
Úloha vypracovať predmetný materiál a predložiť ho na rokovanie vlády SR do 31. decembra 2006 vyplynula podpredsedovi vlády a ministrovi spravodlivosti Slovenskej republiky z bodu C.10 uznesenia vlády č. 856 z 11. októbra 2006. Predseda vlády SR vyhovel žiadosti podpredsedu vlády a ministra spravodlivosti SR a dňa 8. januára 2007 zmenil termín plnenia úlohy do 30. júna 2007. Uznesením č. 886 zo 17. októbra 2007 vláda SR neakceptovala návrh ministerstva na zrušenie uvedenej úlohy a stanovila nový termín jej splnenia do 30. júna 2008. 

V predkladacej správe (str. 1 posledné dva riadky) je uvedená zrejmá nesprávnosť. Na návrh Ministerstva spravodlivosti SR vláda SR uznesením č. 291 zo 7. mája 2008 zrušila úlohu C.15 z uznesenia vlády SR č. 856 z 11. októbra 2006 týkajúcu sa znižovania počtu zamestnancov rezortu ministerstva spravodlivosti a nie úlohu C.10, o tejto úlohe bolo rozhodnuté 17. októbra 2007 uznesením č. 886. 

Považujeme za významné zdôrazniť, že ministerstvo spravodlivosti po vymenovaní vlády SR vykonalo a vykonáva množstvo aktivít organizačného a legislatívneho charakteru, ktoré sa týkajú tak aktuálneho stavu súdnictva, ako aj jeho ďalšieho rozvoja. V I. časti predloženého materiálu je na siedmych stranách podrobne analyzovaný proces novozriadenia súdov zrušených k 1. januáru 2005 a hoci deväť novozriadených súdov započalo svoju činnosť 1. januára 2008, na str. 3 sa konštatuje, že sa dosiahlo optimálne riešenie. Pritom problémy existencie Špeciálneho súdu a vojenských súdov, návrhy týkajúce sa zmien a doplnení tzv. organických zákonov, ale aj zákonov, ktorými ministerstvo reaguje na praktické problémy výkonu súdnictva a ktoré sú v štádiu legislatívneho prerokovávania alebo prípravy, sa ani len nespomínajú. 

Na str. 8 až 27 je analyzovaný stav vybavených súdnych agend na okresných a krajských súdoch. Až otrocky sú uvádzané štatistické údaje a je porovnávaný rok 2007 s rokom predchádzajúcim. Vybavovaniu cca 30 tisíc vecí v trestnej oblasti sa venuje pozornosť na str. 8 až 19, vybavovaniu cca 500 tisíc vecí v civilnej agende sa venuje pozornosť na str. 19 až 22. Celá časť na str. 8 až 22 nemá inú ako štatistickú výpovednú hodnotu. Chýbajú výsledky rozhodovania Najvyššieho súdu SR, hoci predseda tohto súdu mal na materiáli spolupracovať, rozhodovanie Špeciálneho súdu je súčasťou údajov o krajských súdoch, niet zmienky o okresných súdoch v sídle krajského súdu, o efektívnosti, či nedostatkoch inštitútov zavedených novým Trestným poriadkom a pod. Prioritou riešenia vysokého počtu nevybavených vecí je rozsiahla civilná agenda. Nie sú pomenované príčiny prieťahov. Táto časť predloženého materiálu má povahu akejsi správy o výsledkoch vybavovania agendy okresných a krajských súdov za rok 2007. 

Ak platné právne predpisy ustanovujú súd za orgán výlučne oprávnený rozhodnúť vo veci s konečnou platnosťou, potom je nezmyselné považovať za dôvod vysokého množstva nevybavených vecí „zvyšovanie súdivosti verejnosti“. Skôr by bolo potrebné analyzovať tú kategóriu agendy, v ktorej obžaloby, či návrhy boli na súdy podávané alibisticky vtedy, keď v trestnej agende mohol rozhodnúť orgán činný v trestnom konaní alebo v civilnej agende bol návrh podaný so zjavným cieľom oddialiť plnenie zákonnej, či zmluvne uznanej povinnosti. 

Konštatuje sa, že sudcovia okresných a krajských súdov v roku 2007 vybavili cca o 50 tisíc vecí viac, ako bol nápad vecí. Až na ojedinelé výnimky, keď súd začína konanie ex offo, je k začatiu konania potrebný návrh. Súdy a sudcovia tak nemôžu objektívne ovplyvniť výšku nápadu v jednotlivých agendách. Základom riešenia problému množstva nevybavených vecí musí byť zhodnotenie reálnej pripravenosti a schopnosti súdov a sudcov vybavovať v primeranom čase súdnu agendu. V detailoch sa potom musí uvažovať o adekvátnom počte sudcov a administratívnych pracovníkov zaradených vo výkone súdnictva, o hranici ich ľudských a odborných možností a schopností, o syndróme z nekonečnosti zvyšovania nápadu, o úrovni vybavenia a využívania finančne náročného technického vybavenia napr. pri záznamoch priebehu pojednávaní, o podmienkach, v ktorých sa výkon súdnictva uskutočňuje, o psychohygiene práce a pracovného prostredia a pod. Nemožno lakonicky konštatovať, že inštitút vyššieho súdneho úradníka sa neosvedčil, keď bolo vybavených v roku 2007 viac vecí, ako bol nápad (aj keď z toho nevyplýva množstvo vybavených reštančných vecí) a keď tento inštitút úspešne pôsobí napr. v Nemecku, či Rakúsku. 

Materiál na str. 24 až 29 obsahuje pokus o rozbor príčin prieťahov v súdnom konaní a návrh riešení v rovinách právnej, organizačnej, personálnej a materiálnej. Návrhy sú všeobecnej povahy a v podstate inými slovami sú popísané v časti II. - návrh Koncepcie ďalšieho rozvoja súdnictva. V materiáli chýbajú údaje o finančných nárokoch súvisiacich so zvýšením počtu sudcov a zamestnancov a ich technickým a materiálnym zabezpečením. 

Z materiálu nevyplývajú jednoznačné závery a návrhy opatrení. Uznávame, že iná situácia by bola, ak by bol materiál predložený na rokovanie vlády SR do 31. decembra 2006 a iná je situácia v auguste 2008. Skutočnosť, že vládou nebola schválená koncepcia, neznamená, že ministerstvo nekonalo (stačí vyhodnotiť Plán legislatívnych úloh vlády SR, iniciatívne návrhy a opatrenia). Otázne je, či koná cieľavedomo a koncepčne, či je zabezpečená vzájomná harmonizácia jednotlivých návrhov. 

Pri absencii jednoznačných záverov, návrhu opatrení a časového harmonogramu vyznieva absurdne návrh uznesenia vlády SR, podľa ktorého sa podpredsedovi vlády a ministrovi spravodlivosti ukladá „zabezpečiť realizáciu jednotlivých krokov uvedených v Komplexnom materiáli týkajúceho sa ďalšieho rozvoja súdnictva v Slovenskej republike do roku 2010, vrátane zhodnotenia súčasného stavu do 31. decembra 2010“. To má minister realizovať túto úlohu podľa vlastnej úvahy, čo zvládne alebo v závislosti na rozpočtových podmienkach? Pojem „do roku 2010“ možno vykladať iba ako „do 1. januára 2010“ a nie do 31. decembra 2010. Vláda nemôže svojím uznesením zaviazať svoju nástupkyňu a ani uložiť úlohu svojmu členovi na obdobie po skončení funkčného obdobia. 

Názory a rozpory vyplývajúce z nášho stanoviska sú zásadné, avšak bez podstatného prepracovania materiálu ich nemožno odstrániť, preto úmyselne neoznačujeme pripomienky slovom „zásadné“. 

S prihliadnutím na skutočnosť, že materiál nebol vypracovaný a predložený vláde SR na rokovanie v pôvodnom termíne, sme tej mienky, že ukladanie úloh na rok 2009 je neúčelné a neefektívne. Predkladateľ na str. 25 sám tvrdí, že efektívnosť sa dá dosiahnuť po „3-4 a viac rokoch“. Sme tej mienky, že ministerstvo by malo vyhodnotiť aktuálny stav, úroveň a cieľavedomosť doteraz predložených a pripravovaných legislatívnych návrhov, organizačných opatrení a zámerov týkajúcich sa sudcov, zamestnancov, výkonu súdnictva, ich finančného a materiálneho zabezpečenia a urobiť závery o tom, čo je reálne, pre výkon súdnictva prospešné a potrebné do konca funkčného obdobia vlády SR uskutočniť. Preto navrhujeme, aby vláda SR po prerokovaní iba vzala predložený materiál na vedomie a podpredsedovi vlády a ministrovi spravodlivosti uložila naznačenú úlohu. 

Na záver iba poznamenávame, že podľa uznesenia vlády SR č. 856 z 11. októbra 2006 materiál mal byť predložený „v spolupráci s predsedom Ústavného súdu SR, predsedom Najvyššieho súdu SR a generálnym prokurátorom“. O činnosti Najvyššieho súdu SR niet ani zmienky, hoci rozhoduje ako súd odvolací a dovolací a podieľa sa na tvorbe práva a Ústavnému súdu SR nebol materiál zaslaný ani v medzirezortnom pripomienkovom konaní. 
 	O 	ČA 	Konkrétne pripomienky boli zapracované. Popisná časť bude využitá pri prijímaní konkrétnych opatrení. Jednoznačnosť záverov ani nie je možná, pretože viaceré zásadné otázky sú otvorené ako napríklad časovo obmedzené funkčné obdobie sudcu s využitím Súdnej rady Slovenskej republiky ako orgánu sudcovskej legitimity.  	
PMÚ SR 	k bodu 4.2 
Ak sa nad takýmto krokom uvažuje, máme za to, že nestačí len vytvoriť predpoklady na prístup sudcov a vôbec celej verejnosti k súdnym rozhodnutiam, ale ho treba reálne zabezpečiť a to ku všetkým súdnym rozhodnutiach v rámci celej sústavy slovenských súdov. 	O 	A 	 	
PMÚ SR 	k bodu 4.3 
V tomto ustanovení sa spomína myšlienka zavedenia ústavnej možnosti odvolania sudcu z jeho funkcie za presne vymedzených podmienok. Avšak zo znenia „by sa mala vytvoriť ústavná možnosť“ nie je zrejmé, či sa táto myšlienka bude reálne presadzovať. 	O 	A 	 	
MPSVR SR 	K bodu 3.1 Prieťahy v súdnom konaní, na strane 35, predposledná odrážka : 

Namiesto slova „pracovníkov“ uviesť slovo „zamestnancov“ 

Odôvodnenie: 
V súlade s § 11 Zákonníka práce. 
 	O 	A 	 	
MPSVR SR 	osobitne 
Personálne obsadenie zriadených súdov - na strane 6 , v druhej vete: 

Vypustiť slová „resp. vo výkone prác vo verejnom záujme“, alebo upraviť text v zmysle odôvodnenia. 

Odôvodnenie: 
Zákon č. 552/2003 Z. z. o výkone práce vo verejnom záujme neobsahuje inštitút „trvalého preloženia“. K zákonu č. 552/2003 Z. z. o výkone práce vo verejnom záujme platí subsidiárna pôsobnosť Zákonníka práce - § 54 Zákonníka práce, t.j. dohodnutý obsah pracovnej zmluvy možno zmeniť len vtedy, ak sa zamestnávateľ a zamestnanec dohodnú na jeho zmene. 

 	O 	A 	 	
MPSVR SR 	všeobecne k materiálu 
Navrhujeme doplniť návrh o 

- údaj vybavených a nevybavených návrhoch v pracovnoprávnych sporoch vedených v rámci civilnoprávnej agendy na súdoch Slovenskej republiky, 

- možnosť zavedenia špecializovanej pracovnoprávnej agendy ( špecializovaných sudcov ) do praxe pre zrýchlenie súdneho konania pri riešení individuálnych a kolektívnych pracovných sporov, ktoré by sa stalo predpolím vzniku pracovných súdov. 

Odôvodnenie:. 
Na naše ministerstvo prichádza množstvo listov od občanov so sťažnosťami, že zamestnávatelia si neplnia voči nim základné povinnosti, pokiaľ ide o platenie mzdy, náhrady mzdy a ďalších peňažných nárokov a podľa § 14 Zákonníka práce jedine súd je oprávnený zaviazať zamestnávateľov na splnenie uvedených nárokov. Súdne konania sú veľmi zdĺhavé a občania (často celé rodiny ) sa do vydania rozhodnutia súdom dostávajú do situácie sociálnej odkázanosti pod hranicu životného minima. 
Vo väčšine vyspelých Európskych krajín pracovné spory riešia pracovné súdy. Od roku 1931 do roku 1948 pracovné spory u nás riešili pracovné súdy, ktoré svojou špecializovanosťou podľa jednotlivých druhov pracovných činností sa vyznačovali mimoriadnou rýchlosťou rozhodovania. Vychádzajúc z historického vývoja našej právnej úpravy, odporúčame aj vzhľadom na súčasnú preťaženosť sudcov občiansko-právneho úseku, riešiť individuálne a kolektívne pracovné spory špecializovanými sudcami (špecializovaná pracovnoprávna agenda), ktorá by sa stali predpolím vzniku pracovných súdov. 

Sme toho názoru, že i Ústava Slovenskej republiky, v článku 143 odsek 2 umožňuje ustanoviť zákonom podrobnejšiu úpravu sústavy súdov, ich pôsobnosť, organizáciu a konanie pred nimi. 

 	O 	ČA 	Údaje o pracovnoprávnych sporoch nie sú v súčasnosti osobitne uvádzané, pretože nie je osobitný register pre pracovnoprávne spory. O špecializácii sudcov na riešenie pracovnoprávnych sporov sa uvažuje a následne bude potom môcť byť vytvorený aj osobitný register pre pracovnoprávne spory. 	
KOZ SR 	Návrh Komplexného materiálu týkajúceho sa ďalšieho rozvoja súdnictva v SR do roku 2010, vrátane zhodnotenia súčasného stavu 
Konfederácia odborových zväzov SR nemá pripomienky k návrhu Komplexného materiálu týkajúceho sa ďalšieho rozvoja súdnictva v Slovenskej republike do roku 2010, vrátane zhodnotenia súčasného stavu. 	O 	A 	 	
KS KE 	K celému materiálu 

Vec 
Návrh Komplexného materiálu týkajúceho sa ďalšieho rozvoja súdnictva v Slovenskej republike do roku 2010, vrátane zhodnotenia súčasného stavu – p r i p o m i e n k y 

K predloženému návrhu Komplexného materiálu, týkajúceho sa ďalšieho rozvoja súdnictva v Slovenskej republike do roku 2010 vrátane zhodnotenia súčasného stavu, v ktorom sa konštatuje predovšetkým štatisticky stav zmien vykonaných v sústave súdov k 1. januáru a navrhujú sa východiská koncepcií ďalšieho rozvoja súdnictva uvádzame, že materiál vystihuje len čiastočné problémy slovenského súdnictva a navrhnuté riešenia nezabezpečujú komplexne rozvoj súdnictva. 

V pripomienkach poukážeme na skutočnosti, ktoré podľa nášho názoru mali byť zahrnuté do predmetného materiálu, ak jeho účelom má byť komplexné hodnotenie stavu justície a návrh riešenia jeho základných problémov. 

Za nedostatok materiálu považujeme skutočnosť, že sú vytypované tri základné problémy (prieťahy v súdnom konaní, nestabilita právneho poriadku a nedostatočná kvalita sudcov a súdnych rozhodnutí). 

Ak má byť zabezpečený ďalší rozvoj súdnictva zásadnou požiadavkou je nevyhnutnosť zaoberať sa aj ďalšími závažnými skutočnosťami - posilňovanie záruk súdnej a sudcovskej nezávislosti a materiálno – technickým zabezpečením rozvoja súdnictva (priestorové a personálne zabezpečenie). 

A/ Posilňovanie záruk súdnej a sudcovskej nezávislosti 

Materiál nezohľadňuje skutočnosť, že v legislatívnom procese sú predložené návrhy noviel statusového zákona, zákona upravujúceho správu súdov, ako aj zákona o Súdnej rade SR. Navrhovaná novelizácia týchto ustanovení je nevyhnutná na reálne inštitucionálne posilnenie nezávislosti súdnictva. 

Zásadnou koncepčnou požiadavkou v záujme znižovania nežiaduceho vplyvu výkonnej moci na chod súdnictva je posilňovanie postavenia Súdnej rady SR, ktorá v zmysle nálezu Ústavného súdu SR je ústavným orgánom verejnej moci, ktorý reprezentuje nezávislosť súdnej moci od ostatných orgánov verejnej moci. Naplnenie tohto predpokladu jeho ústavného postavenia si vyžaduje (ako to predpokladá aj platná Ústava) rozšírenie kompetencií v personálnej oblasti v otázke menovania a odvolávania predsedov a podpredsedov súdov a aspoň spolurozhodovania pri určovaní počtu sudcov potrebných na zabezpečenie výkonu súdnictva. 

Je potrebné v rámci rozpočtového procesu legislatívnou úpravou zabezpečiť, aby v štádiu zaujatia stanovísk pri východiskách štátneho rozpočtu Súdna rada SR mala oprávnenia priameho rokovania s Vládou SR a Národnou radou SR, ako to obsahovo vyplýva z jeho oprávnenia upraveného v platnej Ústave SR. 

Posilňovanie záruk nezávislosti sudcov je potrebné zabezpečiť v zmysle navrhovanej novely uvedených zákonov aj v oblastiach zmien úpravy dočasného pozastavenia výkonu funkcie sudcu, podávania majetkových priznaní, úpravy zloženia disciplinárnych senátov, zodpovednosti za škodu spôsobenú pri výkone funkcie, ako aj ďalších navrhovaných legislatívnych úprav, ktoré majú byť účinné k 1.1.2009. 

Je žiaduca nová platová úprava, ktorá zabezpečí odstránenie diskriminácie medzi sudcami špeciálneho súdu a všeobecných súdov, pričom vytvorí podmienky na motiváciu sudcov pri postupe na súdy vyššieho stupňa, čo je dlhotrvajúci a závažný problém justície. Riešenie je možné aj zavedením rozdielnych paušálnych náhrad na jednotlivých typoch súdov, ako je to upravené u sudcov Ústavného súdu SR, ako aj ďalších ústavných činiteľov (poslancov), čím by sa platová úprava u ústavných činiteľov obsahove zjednocovala. 

V tejto súvislosti je nutné konštatovať, že samosprávne orgány, ktoré v zmysle Ústavy sú oprávnené podieľať sa na riadení a správe súdov nemôžu mať len konzultatívnu právomoc. V oblastiach, kde je upravené ich oprávnenie spolurozhodovania alebo rozhodovania, ktoré sa týka statusu sudcu je nevyhnutné ponechať doterajšiu osvedčenú právnu úpravu. Zmenu v týchto oblastiach môžeme považovať za nežiaduci zásah do záruk nezávislosti súdnej moci a sudcov (najmä ide o participáciu sudcovských rád na výberovom konaní za sudcov, predsedov súdov, pri hodnotení sudcov, stanovísk k legislatívnym materiálom, odmeňovania sudcov, kariérneho postupu sudcov, tvorby rozvrhu práce). 

B/ Materiálno – technické zabezpečenie rozvoja súdnictva 

Nie je možné súhlasiť s časťou materiálu o tom, že ďalší rozvoj súdnictva si nevyžaduje ekonomické náklady. Samotná realizácia správnej požiadavky na navýšenie počtu sudcov si vyžaduje ďalšie finančné náklady. Ak má byť predovšetkým na súdoch prvého stupňa funkčnosť súdnictva, je potrebné aj ďalšie personálne posilnenie navýšením počtu vyšších súdnych úradníkov a asistentov. Optimálne a zásadné riešenie spočíva vo vytvorení mechanizmu personálnej naviazanosti asistenta a vyššieho súdneho úradníka (pomocníka sudcu) na osobu sudcu bezpodmienečne na súdoch prvého stupňa. 

V tejto súvislosti je možné konštatovať nesúhlas so záverom materiálu, že výkon činnosti vyššieho súdneho úradníka sa neosvedčil. Praktické skúsenosti takýto jednoznačný záver neodôvodňujú, poukazujú ovšem na skutočnosť potreby koncepčného zabezpečenia sústavnej prípravy a vzdelávania vyššieho súdneho úradníka, ako pomocníka sudcu a nie ako budúceho sudcu. Budúci sudcovia majú byť pripravovaní len z justičných čakateľov, pričom pri výbere justičných čakateľov je možné prioritne z najkvalitnejších vyšších súdnych úradníkov vytvoriť tento požadovaný personálny zbor. 

Pri navýšení počtu sudcov a vyššie uvedených osôb, ktoré spoločne zabezpečujú reálny výkon súdnictva je nevyhnutné vytvoriť i priestorové zabezpečenie pre tieto osoby a to najmä z pohľadu vytvorenia podmienok na vhodný počet pojednávacích dní, ktorý by mal byť spravidla v rozsahu dvoch pracovných dní v týždni. Je teda nevyhnutné zabezpečenie ďalších budov, čo je trvalým a dlhoročným problémom pre krajský súd a okresné súdy sídliace v Košiciach. Zabezpečenie ďalších priestorov pre tieto štyri súdy je nevyhnutné. Je totiž všeobecne známe, že prioritné zabezpečenie podmienok pre košické súdy a bratislavské súdy najvýraznejšie vplývajú na včasnosť konaní v celej justícii, vzhľadom na rozsah a skladbu nápadu vecí na týchto súdoch. 

Zabezpečenie týchto potrieb nevyhnutne vyžaduje finančné zabezpečenie. Nepredpokladať túto skutočnosť v podstate znamená, že sa predloženým materiálom len deklaruje záujem na rozvoji súdnictva. 

C/ Ďalšie návrhy riešení 

Pri navrhovanom riešení úpravy pravidiel postupu odvolacieho súdu pri preskúmaní rozsudku súdu prvého stupňa a zavedením tzv. revízneho princípu do dovolacieho konania, ktoré majú byť opatreniami na zníženie prieťahov v súdnom konaní (bod 4.1) je potrebné rešpektovať zásadnú skutočnosť, že funkčnosť justície má spočívať na zabezpečení trojstupňovitosti súdov (okresné, krajské, najvyšší súd), kde prvostupňové súdy musia byť skutkovými súdmi, takže prenášanie dokazovania na odvolací a dovolací súd vo svojom dôsledku reálne môže spôsobiť zvýšenie rozsahu a počtu prieťahov v konaní. Na súdoch prvého stupňa sa rozhoduje samosudcovským spôsobom a väčším počtom sudcov, než na odvolacom a dovolacom súde, ktorý rozhodujú len v senáte a ich počet je výrazne nižší. Pri prenesení dokazovania na súdy vyššieho stupňa vo svojom dôsledku to znamená pomalšie súdne konanie. Zabráni to zároveň vytváraniu požadovanej judikatúry na úrovni krajského súdu prostredníctvom zriadených kolégií a nevytvorí ani náležité podmienky na potrebnú zovšeobecňovaciu činnosť najvyššieho súdu. 

Pri navrhovanej sudcovskej tvorbe práva východisko by malo spočívať v zabezpečení prístupu ku všetkej odbornej právnickej literatúre a judikatúre a v zabezpečení sústavného vzdelávania sudcov v oblasti konštantnej judikatúry Ústavného súdu SR a Európskeho súdu pre ľudské práva (t.j. k súdnym precedensom ako prameňom práva). 

V oblasti kvality sudcov a súdnych rozhodnutí (bod 4.3) nie je riešením navrhovaná možnosť zavedenia inštitútu dočasného sudcovského mandátu. Dočasný sudcovský mandát znamená jednoznačne zvýšenie závislosti sudcov, t.j. ohrozenie dosiahnutého stupňa nezávislosti a nerieši kvalitu súdnych rozhodnutí, pretože nekvalitné rozhodnutia sa vyskytujú aj u sudcov, ktorí vykonávajú funkcie dlhšiu dobu než by trval dočasný mandát. 

Je zrejmá potreba v prípade sústavnej nekvality rozhodovania upraviť aj možnosť zániku funkcie sudcu. Nekvalitu by prioritne nemalo posudzovať revízne oddelenie, keďže nie je oprávnené zasahovať do rozhodovacej činnosti. Podklady revízneho oddelenia, ktoré spätne u ukončených vecí zisťuje aj otázku nekvality rozhodovacej činnosti by malo byť jedným z podkladov. Je na zváženie zavedenie možnosti predčasného ukončenia sudcovského mandátu na základe vzdania sa samotným sudcom alebo rozhodnutia len Súdnou radou SR z dôvodu dlhodobej nekvalitnej rozhodovacej činnosti pri súčasnom zachovaní nároku sudcu na časť sociálnych nárokov (odchodné a príplatok k dôchodku). Príplatok k dôchodku, za odpracované roky, by sa pritom mohol vyplácať až okamihom odchodu do dôchodku. Uvedené riešenie by umožnilo riešiť personálny problém s nekvalitnými sudcami, ktorých príčinou môže byť aj skutočnosť, že sudca stratil schopnosť po dlhšom období rozvíjať svoju profesionálnu kvalitu tak, aby zabezpečil včasné a kvalitné rozhodnutia. 

Sme toho názoru, že bez zohľadnenia aj nami uvádzaných ďalších skutočností sa nezabezpečí komplexný pohľad na problémy justície, ako ani komplexné riešenie stabilizácie justície v záujme včasného a kvalitného rozhodovania súdov, čo je prioritnou a ústavnou požiadavkou občana na výkon súdnictva. 

S pozdravom 

JUDr. Imrich V o l k a i 
predseda krajského súdu 

 	Z 	ČA 	Všetky pripomienky budú využité pri príjímaní konkrétnejších opatrení na odstránenie hlavných problémov slovenského súdnictva. Súhlasíme s navrhovaným doplnením o ďalšie problémy, ktoré sa týkajú súdnictva, avšak vzhľadom na prevažne konkrétne opatrenia na ich odstránenie budú zohľadnené v realizačnej fáze koncepcie. Výber troch základných problémov vychádza z prevažnej časti názorov sudcov, ktorí sa mali možnosť k nim vyjadriť. Oceňujeme aj príspevok do odbornej diskusie o dočasnosti sudcovského mandátu. 	
ÚV SR 	K obalu materiálu, k názvu 
Navrhujeme vynechať slovo "Návrh". 

Odôvodnenie: 

Predmetné slovo je uvedené duplicitne. 	O 	A 	 	
ÚV SR 	K obalu materiálu, k obsahu 
Navrhujeme vynechať slová " bod 4. vyhodnotenie MPK", prípadne navrhujeme pís. "MPK" nahradiť pís. "VPK". 

Odôvodnenie: 

Do pripomienkového konania sa neuvoľňuje vyhodnotenie medzirezortného pripomienkového konania (ďalej len " MPK ") a uvedený materiál vyhodnotenie MPK neobsahuje, obsahuje vyhodnotenie vnútrorezortného pripomienkového konania (čl. 10 ods. 3 Smernice na prípravu a predkladanie materiálov na rokovanie vlády SR). 	O 	A 	 	
ÚV SR 	K návrhu uznesenia vlády SR 
Navrhujeme slová " K materiálu návrh Komplexného materiálu " nahradiť slovami " K návrhu Komplexného materiálu ". 

Odôvodnenie: 

Prvé slovo " materiálu " je nadbytočné. 	O 	A 	 	
ÚV SR 	K predkladacej správe 
Navrhujeme slová " úlohy C. 10 z uznesenia vlády" nahradiť slovami " úlohy C. 15 z uznesenia vlády ". 

Odôvodnenie: 

Dňa 7. mája 2008 vláda SR na svojom rokovaní zrušila úlohu C. 15 z uznesenia vlády SR č. 856 z 11. októbra 2006 (uznesenie vlády SR 291/2008). 	O 	A 	 	
ÚV SR 	K predkladacej správe 
Navrhujeme za slová " Prijatie návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 371/2004 Z. z. o sídlach a obvodoch súdov Slovenskej republiky a o zmene zákona č. 99/1963 Zb. Občiansky súdny poriadok v znení neskorších predpisov v znení neskorších predpisov " doplniť slová " a dopĺňa zákon Slovenskej národnej rady č. 71/1992 Zb. o súdnych poplatkoch a poplatku za výpis z registra trestov v znení neskorších predpisov ". 

Odôvodnenie: 

Názov právneho predpisu, v predkladacej správe, nie je úplný. 	O 	A 	 	
ÚV SR 	K vlastnému materiálu, časť I., bod 1.1. 
Navrhujeme slová " služby v § 29 ods. 4 zákona " nahradiť slovami " služby je upravená v § 29 ods. 5 zákona ". 

Odôvodnenie: 

Právna úprava trvalého preloženia štátneho zamestnanca je obsiahnutá v ods. 5 uvedeného paragrafu. 	O 	A 	 	
ÚV SR 	K vlastnému materiálu, časť II. 
V nadväznosti na názov celého materiálu, aj časti I., navrhujeme v názve časti II. doplniť slová " v Slovenskej republike do roku 2010 ". 

 	O 	A 	 	
ÚV SR 	K vlastnému materiálu, časť I., bod 2.1.1., str. 13 
Navrhujeme slová " Pre trestné činy so sexuálnym motívom " nahradiť slovami " Pre trestné činy proti ľudskej dôstojnosti ". 

Odôvodnenie: 

Uvedené trestné činy sú v zákone č. 300/2005 Z. z. upravené v dieli nazvanom " Trestné činy proti ľudskej dôstojnosti". 
Navrhujeme v celom materiáli zosúladiť označenie jednotlivých trestných činov so zákonom č. 300/2005 Z. z., ako aj so zákonom č. 140/1961 Zb. 
 	O 	A 	 	
ÚV SR 	K vlastnému materiálu, časť I., bod 2.2., str.19 a nasl. 
Navrhujeme v civilnej agende doplniť ukazovateľ v percentách, keďže sa pri trestnej agende uvádza.  	O 	A 	 	
ÚV SR 	K vlastnému materiálu, časť I., bod 2.2.1.1. a 2.2.1.2., str.19 a str. 20 
Pre úplnosť údajov navrhujeme doplniť do bodu 2.2.1.1. a 2.2.1.2. údaje o registri E.  	O 	ČA 	Register E je obsiahnutý v bode 2.2.1.3. aj s platnosťou pre body 2.2.1.1. a 2.2.1.2. 	
MZV SR 	str.7, druhý odsek namiesto slov "v § 29 ods. 4 zákona" uviesť slová "v § 29 ods. 5 písm. b) zákona" 
nesprávna citácia odseku ustanovenia § 29 	O 	A 	 	
MO SR 	Všeobecné pripomienky 
Z názvu materiálu vyplýva, že by malo ísť o komplexné posúdenie predmetnej problematiky, ale podľa nášho názoru v tomto návrhu materiálu nie je dostatočná pozornosť venovaná všetkým faktorom, ktoré činnosť súdnictva ovplyvňujú - odporúčame doplniť. 
V celom návrhu materiálu odporúčame uvádzať názvy zákonov v aktuálnom znení. 
Rovnakým alebo obdobným procesom ako súdnictvo v Slovenskej republike prešli aj ďalšie postkomunistické štáty, ale materiál neobsahuje ani zmienku o poznatkoch z týchto štátov - odporúčame zapracovať tieto poznatky do materiálu. 
Aby bolo možné hodnoverne posúdiť súčasný stav, bolo by správne, aby návrh materiálu obsahoval aj porovnanie počtu vybavovania súdnych spisov pridelených jednému sudcovi vo vyspelých štátoch sveta, ale predovšetkým v bývalých postkomunistických štátoch - odporúčame zapracovať tieto poznatky do materiálu. 
Predložený materiál nerieši problematiku vojenských súdov, hoci Ministerstvo spravodlivosti Slovenskej republiky prednedávnom predložilo do medzirezortného pripomienkového konania materiál, ktorý sa zaoberal vojenskými súdmi a obsahoval niekoľko variantov riešenia - odporúčame doplniť tieto návrhy aj do tohto materiálu. 
Vzhľadom na skutočnosť, že v materiáli nie je pri okresných súdoch uvedený počet sudcov súdiacich trestné veci, nie je možné porovnať počty nápadov na sudcu vojenského súdu a na sudcu okresného súdu - odporúčame doplniť tieto údaje do návrhu materiálu. 
Odporúčame do materiálu doplniť popis a analýzu práce administratívnych pracovníkov súdov, vypracovať návrhy na stabilizáciu tohto personálu a jeho ďalší rozvoj, ako aj zhodnotiť ich prínos pre prácu sudcu s dôrazom na skutočnosti, ktoré môžu ovplyvniť rýchlosť vybavovania agendy. 
Odporúčame analyzovať rozsah zručností, ktoré musí sudca ako „líder“ určitého tímu osôb ovládať (motivácia a vedenie podriadených, kontrola, rozvrhnutie práce a pod.) a navrhnúť spôsob, akým by tieto predpoklady získal (vypracovanie materiálov vhodných na jeho samoštúdium, školenia, stáže a pod.). 
Odporúčame do materiálu doplniť zhodnotenie inštitútu vyššieho súdneho úradníka a na základe analýzy pripraviť koncepčný zámer na ďalšie využitie tohto inštitútu v prospech slovenského súdnictva. 

Odôvodnenie 
Materiál neobsahuje ucelený prehľad o inštitúte vyššieho súdneho úradníka. Vzhľadom na to, že ide o nový inštitút , ktorý si hľadá miesto v slovenskom súdnictve, v návrhu materiálu takéhoto významu sa žiada vyhodnotenie doterajších skúseností, ich analýza a návrhy na ďalšie zefektívnenie práce vyšších súdnych úradníkov. „Analýza systému súdnictva“ vypracovaná v roku 2007 Centrom pre ekonomické a sociálne analýzy M.E.S.A.10 uvádza, že agenda vyšších súdnych úradníkov je bezproblémová prakticky bez reštančných vecí. Nie je zrejmé, prečo potom, čo časť agendy bola prenesená zo sudcov na vyšších súdnych úradníkov a vyšší súdni úradníci pripravujú v značnej miere aj podklady pre rozhodnutia sudcov, sa výkonnosť sudcov nezvýšila. Je otázne, či je problém na strane vyšších súdnych úradníkov alebo tento probém spočíva v zlom rozvrhnutí práce sudcov. Štatistické ročenky Ministerstva spravodlivosti od roku 2005 vykazujú vyšší počet vybavených vecí ako došlých nápadov. Kým napr. v roku 2004 došlo na okresné súdy 282 148 vecí a vybavených bolo len 275 424 vecí, v nasledujúcich rokoch už počet vybavených vecí začal presahovať počet došlých nápadov; rok 2005 - došlých 292 969 a vybavených 295 255; rok 2006 došlých 263 181 a vybavených 291 606; rok 2007 došlých 280 499 a vybavených 290 278. Aj v samotnom materiáli sa v bode 2.3. uvádza, že napr. v roku 2007 sa počet došlých vecí na krajské a okresné súdy zvýšil z 276 130 na 290 095, za rok 2007 však dokázali krajské a okresné súdy vybaviť 339 496 vecí. Ak sa inštitút vyššieho súdneho úradníka neosvedčil a počet sudcov bol v minulom období bez výraznejších zmien, je nutné vysvetliť, ako je možné, že v období od roku 2005 dochádza k znižovaniu počtu reštančných vecí, a to aj napriek tomu, že celkový počet nápadov narastá. Pri posudzovaní postavenia vyšších súdnych úradníkov je potrebné vychádzať zo skutočnosti, že ide asi o 800 kvalifikovaných osôb s právnickým vzdelaním, z ktorých väčšina má záujem a ambíciu uchádzať sa o funkciu sudcu. Citlivým prístupom, vytvorením vhodných podmienok a poskytnutím reálnych možností ďalšieho kariérneho rastu je u týchto pracovníkov možné dosiahnuť vysoký nárast ich potenciálu, čo sa na jednej strane môže prejaviť ďalším zvýšením počtu vybavených vecí, ako i vytvorením relatívne početnej skupiny kvalitne pripravených a praktickými skúsenosťami disponujúcich uchádzačov o funkciu sudcu, čo povedie k zvýšeniu konkurencie vo výberových konaniach. 
 	O 	ČA 	Vzhľadom na to, že vo väčšine prípadov nejde o koncepčné, ale o konkrétne opatrenia technicko-organizačného charakteru budú tieto pripomienky využité pri realizácii koncepčných záverov. 	
MO SR 	K čl. II 
Na strane 40 materiálu odporúčame vypustiť predposledný odsek zdola, v ktorom sa uvádza, že súčasná metodika písania súdnych rozhodnutí a detailné popisovanie priebehu dokazovania v odôvodnení rozsudku sa označuje za „prežitok z rakúsko-uhorských čias“. Uvedené konštatovanie považujeme za sporné. V právnom poriadku Slovenskej republiky je zakotvená zásada voľného hodnotenia dôkazov (§ 132 Občianskeho súdneho poriadku; § 168 Trestného poriadku). Bez detailného popisovania priebehu dokazovania by účastníci konania nevedeli, ako súd vyhodnotil dôkazy zistené v priebehu konania, akými úvahami sa spravoval pri ich hodnotení a akými právnymi úvahami sa spravoval, keď posudzoval dokázané skutočnosti v príslušnej veci.  	O 	N 	Záver vychádza z historickoprávnej odbornej spisby a princíp materiálnej pravdy, ktorý prevzalo marxistické dialektické učenie by mal byť už zrejme prekonaný. Popis priebehu dokazovania je pre odvolacie súdy k dispozícii v spisovom materiály a pre účastníkov konania je popis priebehu dokazovania zápisnične podchytený dostatočne známy. V súdnych rozhodnutiach je však stále menšia pozornosť venovaná samotnému odôvodneniu súdneho rozhodnutia. 	
MO SR 	K čl. II 
Na strane 42 materiálu odporúčame vypustiť posledný odsek, ktorý predpokladá možnosť zavedenia inštitútu „dočasného sudcovského mandátu“. Vymenovanie sudcov na časovo ohraničené obdobie by znamenalo vystaviť ich rôznym vplyvom a tlakom (aj politickým), čo by ohrozovalo ich nestrannosť v konaní. 

 	O 	N 	Ide o otvorenie odbornej diskusie o ktorej ešte nebolo ani politicky rozhodnuté. 	
MO SR 	K čl. II 
Na str. 38 materiálu sa uvádza, že „Problémom v súvislosti so zamestnancami súdov je ich veľká fluktuácia spôsobená v rozhodujúcej miere ich nedostatočným finančným ohodnotením. Ministerstvo spravodlivosti bude preto presadzovať zvýšenie platov zamestnancov súdov.“ Takýto pohľad je ale jednostranný, pretože nezohľadňuje ďalšie faktory, ktoré motivujú zamestnancov súdu na zotrvanie v práci, napr. možnosti osobného rozvoja, kariérneho rastu, ďalšie sociálne výhody a pod. V nadväznosti na uvedené odporúčame doplniť návrhy na prijatie ďalších opatrení na stabilizáciu administratívnych pracovníkov súdu. 
 	O 	A 	Pripomienka sa využije pri prijímaní realizačných opatrení. 	
MO SR 	K čl. II 
Na str. 38 sa ako ďalšia príčina vzniku prieťahov v súdnom konaní uvádza i nedostatočné materiálno-technické zabezpečenie súdov, osobitne z pohľadu využívania možností informačných systémov a výpočtovej techniky. K uvedeným opatreniam navrhujeme ešte pridať i školenia pre sudcov a zamestnancov súdu v oblasti využívania výpočtovej techniky a informačných technológií.  	O 	A 	 	
MO SR 	K čl. II 
Materiál na str. 42 uvádza, že "Predovšetkým je žiaduce oživiť utlmený inštitút justičného čakateľa a naviazať na pozitívne skúsenosti s jeho fungovaním v nedávnej minulosti.“ V bode 2.4. ale ako jedno z riešení uvádza "zmeniť systém prípravy vyšších súdnych úradníkov na výkon funkcie sudcu.“ Z uvedených výrokov nie je zrejmé, akú koncepciu v príprave budúcich sudcov Ministerstvo spravodlivosti Slovenskej republiky vlastne preferuje - či formou justičných čakateľov, výchovy vyšších súdnych úradníkov alebo obidvoma spôsobmi. Navrhujeme preto na základe komparácie výhod a nevýhod prípravy budúcich sudcov z radov justičných čakateľov, resp. súdnych úradníkov, spresniť spôsob, akým bude organizovaná príprava budúcich kandidátov na sudcov.  	O 	A 	V budúcnosti sa uvažuje s ponechaním obidvoch inštitútov, pričom pre výchovu budúcich sudcov bude špecializovaný inštitút justičného čakateľa a inštitút vyššieho súdneho úradníka bude predovšetkým slúžiť na pomoc výkonu súdnictva.  	
MO SR 	K čl. I 
Na str. 23 bod 2.3. odporúčame doplniť o rozbor štatistických údajov a presne identifikovať a pomenovať faktory, ktoré viedli v rokoch 2005-2007 k znižovaniu počtu reštančných vecí. Tento rozbor by mal byť jedným zo základov pre návrh ďalších opatrení smerujúcich k odbúravaniu staršej agendy.  	O 	A 	 	
MO SR 	K čl. I 
- navrhujeme k základným problémom slovenského súdnictva doplniť nízku dôveru verejnosti k súdnictvu a vnímanie súdnictva ako oblasti s vysokou mierou korupcie. 
 	O 	ČA 	Súhlasíme, že ide o veľký problém, ale odborníkmi nebol zaradený medzi tri najvýznamnejšie. Jeho riešením sa však bude v realizačnej fáze počítať.