Author: narjas
Last saved by: agenda0
Company: MSSR

Dôvodová správa

Žilinská univerzita vznikla v roku 1953 v Prahe ako Vysoká škola železničná. V roku 1960 bola premiestnená do  Žiliny ako Vysoká škola dopravná a postupne bola premenovaná na Vysokú školu dopravy a spojov (1978) a na Žilinskú univerzitu (1996). 

Vo svojich rozvojových zámeroch sa orientuje na perspektívne študijné  a vedné odbory, v ktorých dosiahla domáce  a medzinárodné uznanie. Pôvodný profil rozširuje o nové vedné a študijné odbory, najmä v oblasti informačných technológií, informatiky, aplikovaných vied, prírodných a humanitných disciplín tak, aby sa zaradila medzi moderne koncipované univerzity v Európe. Vzhľadom na svoju geografickú polohu ako významného centra vzdelania severoslovenského regiónu začala  univerzita budovať aj študijné odbory, ktoré  pokrývajú regionálne požiadavky. Tým sa vytvárajú dobré predpoklady pre jej ďalší rozvoj, ako aj pre úspešné uplatnenie jej absolventov na trhu práce. 
	
Žilinská univerzita bola pôvodne školou s federálnym poslaním. Rozdelením Československa výrazne utrpela, a to nielen odchodom pedagógov, ale aj českých študentov v rokoch 1992-94. Od roku 1990 menila a rozširovala svoj profil. V súčasnosti študuje na Žilinskej univerzite takmer 8600 študentov z celého územia Slovenska, a zo zahraničia. Ako jediná univerzita Slovenska získala v piatom rámcovom programe Európskej únie štatút centra  excelencie  v  dopravnom výskume. Svojou vedeckovýskumnou a vzdelávacou  aktivitou patrí medzi popredné univerzity Slovenska.

V súčasnosti má univerzita 7 fakúlt a 5 ústavov.  Študuje na nej  9,5 % všetkých študentov vysokých škôl Slovenska. Je reálny predpoklad zvyšovania počtu jej  študentov. Žilinská univerzita bude v budúcnosti plniť funkciu významnej vzdelávacej a výskumnej inštitúcie v Euroregióne Poľsko, Česká republika a Slovensko. 

Jedným z najzávažnejších problémov Žilinskej univerzity, ktorý pretrváva od jej presťahovania do Žiliny, je nedostatok výučbových priestorov. Projektová potreba úžitkových plôch je pre  9000 tisíc študentov   99 tisíc m^2. V súčasnosti je k dispozícii  43 tisíc m^2 plôch umiestnených v rôznych lokalitách mesta. Z toho je zdravotne nevyhovujúcich priestorov 3,8 tisíc m^2. Nedostatok je spôsobený pomaly postupujúcou výstavbou nových priestorov, a tiež úbytkom priestorov z dôvodov reštitúcií (cca 8,1 tisíc m^2). Reálny nedostatok výučbových a ostatných priestorov je viac ako 50 tisíc m^2, čo vidieť aj z porovnania v rámci univerzít Slovenska:
•	12. miesto rozsahom plôch na jedného študenta  (cca 6,4 m^2 na študenta vrátane nevyhovujúcich plôch), 5. miesto počtom študentov na Slovensku,
•	rozsahom plôch patrí ŽU medzi podpriemerne vybavené univerzity (celoštátny priemer  je 8,61 m^2 na 1 študenta).
Výsledkom je súčasná preťaženosť priestorov a výučba sa zabezpečuje na hranici možností vytvorenia funkčného rozvrhu. Rozsah a kvalita existujúcich priestorov nezodpovedajú postaveniu univerzity v rámci Slovenska, regiónu, ani v rámci desiatok univerzít sveta, s ktorými udržiava Žilinská univerzita pracovné kontakty.

Pre výstavbu  Žilinskej univerzity boli v Smernom územnom pláne mesta Žiliny vyčlenené veľmi atraktívne pozemky o celkovej výmere cca 62 ha v lokalite Veľký diel. Umiestnenie  areálu na území mesta Žilina a návrh jeho zástavby je vidieť na  prílohách  č. 1 a 2. Vyčlenením plôch pre výstavbu Žilinskej univerzity sa vytvorili veľmi dobré predpoklady  pre vznik unikátneho univerzitného komplexu na Slovensku s infraštruktúrou orientovanou aj na prepojenie s priemyslom formou vedeckotechnologického parku. Toto prepojenie medzi univerzitným  a podnikateľským prostredím už v súčasnej dobe  fakticky existuje. V ostatnom období vznikli v Žiline v spolupráci so Žilinskou univerzitou významné inštitúcie a firmy ako Slovenské centrum produktivity, pobočka významnej nemeckej výskumnej inštitúcie Fraunhoferovej spoločnosti pod názvom Inštitút priemyselnej automatizácie „IPA Slovakia“, pobočka softvérovej firmy  Siemens SWH, pobočka významného nemeckého výrobcu dopravných bezpečných systémov firmy Scheidt und Bachmann a  viacero spoločných pracovísk so slovenskými firmami. 

Závažným problémom súvisiacim s pozastavením výstavby je  snaha  o využitie určených plôch pre iné účely. Záujem bývalých vlastníkov pozemkov, ale aj iných subjektov o ich iné využitie je veľmi veľký. Hrozí nebezpečenstvo, že školstvo stratí šancu mať v Žiline univerzitné mestečko moderného typu.

Významným argumentom podporujúcim pokračovanie stavby ŽU z hľadiska jej financovania  je aj následné uvoľňovanie a odpredaj  existujúcich priestorov  v centre mesta pre ich ďalšie využitie,  či už pre orgány štátnej, verejnej správy alebo pre potreby  iných inštitúcií.

Výstavba školy sa začala v roku 1968. Doposiaľ bola vystavaná približne tretina plánovaných priestorov. V súčasnom období je stavba zaradená medzi priority v Programe verejných prác Ministerstva výstavby a regionálneho rozvoja.

Riešenie komplexnej dostavby areálu Žilinskej univerzity Veľký diel je navrhované v troch etapách A,B,C s tým, že jej začatie sa predpokladá v roku 2002 realizáciou etapy A s ukončením celej dostavby v roku 2011.

Orientačný plán výstavby s predpokladaným finančným objemom:
•	etapa A …..realizácia v rokoch 2002– 2006……   801,7  mil. Sk
•	etapa C …. realizácia v rokoch 2006 – 2008……..291,7  mil. Sk
•	etapa B  ….realizácia v rokoch 2008 – 2011……..569,5  mil. Sk
Ceny sú uvedené v cenovej úrovni r. 2000 bez zohľadnenia inflácie. Podrobnejší harmonogram výstavby je uvedený v tab. 2, resp. v tab. 3 s finančnými nákladmi so zohľadnenou 10 % medziročnou infláciou. 

Predpokladá sa viaczdrojové financovanie výstavby. Primárnym zdrojom bude štátny rozpočet, ďalej budú použité finančné prostriedky za odpredaj existujúcich budov v meste. Cieľom výstavby je totiž aj postupné uvoľňovanie všetkých priestory, ktoré Žilinská univerzita využíva v súčasnosti v centrálnej časti mesta Žilina. V neskorších rokoch možno počítať aj s ďalšími zdrojmi, ktoré nie je možné v súčasnej etape prípravy výstavby definovať, napr. zdrojmi EU. Rozvoj vzdelanosti a vedy v regióne severozápadného Slovenska bude podporovaný aj v súvislosti s možnosťami cezhraničnej spolupráce s Poľskom a Českou republikou.

Pokračovaním  výstavby  Žilinskej univerzity v plánovanom rozsahu sa podporí jej  rozvoj,  význam Slovenska v Európskom výskumnom a vzdelávacom priestore  sa pomôže aj riešeniu problémov zamestnanosti v Žilinskom regióne.