PRÍLOHA
dohovor
o zriadení Európskeho policajného úradu (dohovor o Europole) vypracovaný na základe článku K.3 Zmluvy o Európskej únii

príloha

Vysoké zmluvné strany tohto dohovoru, členské štáty Európskej únie,
odvolávajúc sa na akt Rady z 26. júla 1995;
s vedomím naliehavých problémov vyplývajúcich z terorizmu, nedovoleného obchodovania s omamnými látkami, psychotropnými látkami a určenými látkami a iných závažných foriem medzinárodného zločinu;
keďže je potrebný rozvoj solidarity a spolupráce medzi členskými štátmi Európskej únie, najmä prostredníctvom zlepšovania policajnej spolupráce medzi členskými štátmi;
keďže takýto rozvoj by mal umožňovať ďalšie zlepšenie ochrany bezpečnosti a verejného poriadku;
keďže zriadenie Európskeho policajného úradu (Europolu) bolo schválené v Zmluve o Európskej únii zo 7. februára 1992;
berúc do úvahy rozhodnutie Európskej rady z 29. októbra 1993, podľa ktorého sa Europol sa zriaďuje v Holandsku a sídlo má v Haagu;
majúc na pamäti spoločný cieľ zlepšovania policajnej spolupráce v oblasti terorizmu, nedovoleného obchodovania s omamnými látkami, psychotropnými látkami a určenými látkami a iných závažných foriem medzinárodného zločinu prostredníctvom stálej, utajenej a intenzívnej výmeny informácií medzi Europolom a národnými ústredňami členských štátov;
pod podmienkou, že formy spolupráce ustanovené v tomto dohovore by nemali mať vplyv na ostatné formy bilaterálnej alebo multilaterálnej spolupráce;
v presvedčení, že v oblasti policajnej spolupráce sa musí venovať mimoriadna pozornosť ochrane práv jednotlivcov, najmä ochrane ich osobných údajov;
keďže činnosť Europolu podľa tohto dohovoru sa nedotýka právomocí Európskych spoločenstiev; keďže Europol a spoločenstvá majú vzájomný záujem vytvárať v rámci Európskej únie rôzne formy spolupráce, ktoré umožnia čo najúčinnejšie plnenie príslušných úloh,

sa dohodli  t a k t o:

OBSAH
	Strana
HLAVA I	ZRIADENIE EUROPOLU A JEHO ÚLOHY		4
Článok 1	Zriadenie		4
Článok 2	Ciele		4
Článok 3	Úlohy		5
Článok 4	Národné ústredne		6
Článok 5	Styční dôstojníci		6
Článok 6	Automatizovaný systém informácií		7
HLAVA  II	INFORMAČNÝ  SYSTÉM		8
Článok 7	Vytvorenie informačného systému		8
Článok 8	Obsah informačného systému		8
Článok 9	Právo na prístup do informačného systému		9
HLAVA III	PRACOVNÉ SÚBORY  NA ANALYTICKÉ  ÚČELY		10
Článok 10	Zber, spracovávanie a používanie osobných údajov		10
Článok 11	Indexový systém		12
Článok 12	Postup pri otváraní súboru údajov		12
HLAVA IV	SPOLOČNÉ  USTANOVENIA  O  SPRACOVÁVANÍ  INFORMÁCIÍ		13
Článok 13	Oznamovacia povinnosť		13
Článok 14	Pravidlá ochrany údajov		13
Článok 15	Zodpovednosť za ochranu údajov		14
Článok 16	Ustanovenia o príprave správ		14
Článok 17	Pravidlá používania údajov		14
Článok 18	Poskytovanie údajov tretím krajinám a tretím orgánom		15
Článok 19	Právo na prístup		16
Článok 20	Oprava a vymazávanie údajov		18
Článok 21	Časové lehoty uchovávania a vymazávania súborov údajov		18
Článok 22	Oprava a uchovávanie údajov v spisoch		19
Článok 23	Národný dozorný orgán		19
Článok 24	Spoločný dozorný orgán 		20
Článok 25	Bezpečnosť údajov 		21
HLAVA V	PRÁVNY ŠTATÚT,  ORGANIZÁCIA  A  FINANČNÉ  USTANOVENIA		22
Článok 26	Spôsobilosť na právne úkony		22
Článok 27	Orgány Europolu		22
Článok 28	Správna rada		22
Článok 29	Riaditeľ 		24
Článok 30	Personál		24
Článok 31	Dôverné informácie		25
Článok 32	Povinnosť obozretného konania a zachovávania dôverných informácií		25	
Článok 33	Jazyky		26
Článok 34	Poskytovanie informácií Európskemu parlamentu		27
Článok 35	Rozpočet		27
Článok 36	Audit		28
Článok 37	Dohoda  o sídle		29
HLAVA VI	ZODPOVEDNOSŤ  A  PRÁVNA  OCHRANA		29
Článok 38	Zodpovednosť za neoprávnené alebo nesprávne spracovávanie údajov		29
Článok 39	Ďalšia zodpovednosť		29
Článok 40	Riešenie sporov		30
Článok 41	Výhody a imunity		30
HLAVA VII	ZÁVEREČNÉ  USTANOVENIA		31
Článok 42	Vzťahy s tretími krajinami a tretími orgánmi		31
Článok 43	Zmeny a doplnky dohovoru		31
Článok 44	Výhrady 		31
Článok 45	Vstup do platnosti		31
Článok 46	Pristúpenie nových členských štátov		32
Článok 47	Depozitár		32
Príloha uvedená v článku 2		33
Vyhlásenie			34

HLAVA I
ZRIADENIE EUROPOLU  A  JEHO  ÚLOHY

Článok 1
Zriadenie
1.	Členské štáty Európskej únie (ďalej len „členské štáty“) týmto zriaďujú Európsky policajný úrad, ďalej len „Europol“.
2.	Europol udržiava spojenie so samostatnými národnými ústredňami zriadenými v každom členskom štáte alebo určenými podľa článku 4.

 Článok 2
Ciele
1.	Cieľom Europolu je v rámci spolupráce medzi členskými štátmi podľa článku K.1 ods. 9 Zmluvy o Európskej únii zlepšovať prostredníctvom opatrení uvedených v tomto dohovore účinnosť a spoluprácu príslušných orgánov členských štátov v oblasti prevencie a boja proti terorizmu,  nedovolenému obchodovaniu s omamnými látkami, psychotropnými látkami a určenými látkami a iných závažných foriem medzinárodného zločinu v prípadoch, ak existujú konkrétne náznaky, že ide o činnosť organizovanej zločineckej štruktúry a  uvedené zločiny postihujú dva alebo viac členských štátov spôsobom, ktorý si vyžaduje spoločný postup členských štátov vzhľadom na rozsah, dôležitosť a dôsledky príslušných trestných činov.
2.	 V snahe postupne dosiahnuť cieľ uvedený v článku 1 bude Europol predchádzať  nedovolenému obchodovaniu s omamnými látkami, psychotropnými látkami a určenými látkami, obchodovaniu s jadrovými a rádioaktívnymi látkami, ilegálnemu prevádzaniu imigrantov, obchodovaniu s ľuďmi a krádežiam motorových vozidiel a potláčať ich.
Najneskôr do dvoch rokov po nadobudnutí platnosti tohto dohovoru sa bude Europol zaoberať spáchanými trestnými činmi alebo trestnými činmi, ktoré by mohli byť spáchané v oblasti terorizmu ohrozujúceho život, spravodlivosť, osobnú slobodu alebo vlastníctvo. Rada v súlade s postupom ustanoveným v Hlave VI Zmluvy o EÚ môže jednomyseľne rozhodnúť a dať príkaz Europolu, aby sa zaoberal takýmito teroristickými aktivitami aj pred uplynutím tohto obdobia.
Rada v súlade s postupom ustanoveným v Hlave VI Zmluvy o EÚ môže jednomyseľne rozhodnúť a dať príkaz Europolu, aby sa zaoberal aj inými formami zločinu ako sú uvedené v prílohe tohto dohovoru alebo ich špecifickými prejavmi. Pred rozhodnutím Rada poveruje správnu radu, aby pripravila svoje rozhodnutie, a najmä aby ustanovila rozpočtové a personálne dôsledky pre Europol.
3.	Do pôsobnosti Europolu, ak ide o formy kriminality alebo ich špecifických prejavov patrí:
1)	legalizácia príjmov z trestnej činnosti súvisiaca s uvedenými formami trestných činov alebo ich špecifickými prejavmi;
2)  súvisiace trestné činy.
Za súvisiace trestné činy sa považuje konanie, ktoré sa zohľadňuje v súlade s postupmi ustanovenými v článkoch 8 a 10:
-	trestné činy spáchané s cieľom získavať prostriedky na páchanie trestných činov v oblasti pôsobnosti Europolu,
-	trestné činy spáchané s cieľom uľahčovať alebo uskutočňovať trestné činy v oblasti pôsobnosti Europolu,
-	trestné činy spáchané na zabezpečovanie beztrestnosti trestných činov, ktoré patria do pôsobnosti Europolu.
4.	Na účely tohto dohovoru „príslušné orgány“ sú všetky štátne orgány v členských štátoch, ktoré sú podľa vnútroštátnych právnych predpisov zodpovedné za prevenciu a boj proti trestnými činom.
5.	Na účely článkov 1 a 2 „ nedovolené obchodovanie s omamnými látkami, psychotropnými látkami a určenými látkami“ sú trestné činy uvedené v článku 3 ods. 1 Dohovoru Organizácie Spojených národov z 20. decembra 1988 proti nedovolenému obchodu s omamnými a psychotropnými látkami a v ustanoveniach, ktoré menia a dopĺňajú alebo nahrádzajú uvedený dohovor.

Článok 3
Úlohy
1.	V rámci cieľov podľa  článku 2 ods. 1 plní Europol tieto hlavné úlohy:
1)	uľahčuje výmenu informácií medzi členskými štátmi;
2)	získava, zhromažďuje a analyzuje informácie a správy;
3)	bezodkladne poskytuje príslušným orgánom členských štátov prostredníctvom národných ústrední uvedených v článku 4 informácie a zistené súvislosti medzi trestnými činmi;
4)	pomáha pri vyšetrovaní v členským štátoch a poskytuje všetky dôležité informácie národným ústredniam;
5)	udržiava počítačový systém zhromaždených informácií obsahujúcich údaje v súlade s článkami 8, 10 a11.
2.		S cieľom zlepšovania spolupráce a zvyšovania výkonnosti príslušných orgánov členských štátov prostredníctvom národných ústrední s ohľadom na plnenie cieľov ustanovených v článku 2 ods. 1 Europol plní aj ďalšie úlohy:
1) rozvíja odborné znalosti príslušných orgánov členských štátov v oblasti vyšetrovacích postupov a poskytuje poradenstvo o vyšetrovaní;
2)	poskytuje strategické údaje s cieľom uľahčovať a podporovať účinné a racionálne využívanie zdrojov dostupných na vnútroštátnej úrovni na operatívne úlohy;
3)	pripravuje súhrnné správy o situácii.
3.	Okrem toho môže Europol v rámci svojich cieľov podľa článku 2 ods. 1, v súlade so svojimi personálnymi a rozpočtovými možnosťami a v medziach určených správnou radou, pomáhať členským štátom prostredníctvom poradenstva a výskumu v týchto oblastiach:
1)	školenia členov príslušných orgánov;
2)	organizácia a technické vybavenie týchto orgánov;
3)	metódy prevencie kriminality;
4)	technické a kriminalisticko-vedecké policajné metódy a vyšetrovacie postupy.

Článok 4
Národné ústredne
1.	Každý členský štát zriadi alebo vymenuje národnú ústredňu na plnenie úloh uvedených v tomto článku.
2.	Národná ústredňa je jediným styčným orgánom medzi Europolom a príslušnými orgánmi jednotlivých krajín. Vzťahy medzi národnou ústredňou a príslušnými orgánmi sa riadia vnútroštátnymi právnymi predpismi jednotlivých krajín a najmä príslušnými ústavnými predpismi.
3.	Členské štáty prijmú potrebné opatrenia, ktoré umožňujú národným ústredniam plniť si svoje úlohy a najmä umožňujú prístup k príslušným vnútroštátnym údajom.
4.	Národné ústredne:
1)	z vlastnej iniciatívy poskytujú Europolu informácie a správy potrebné na plnenie jeho úloh;
2)	na požiadanie Europolu poskytujú informácie, správy a poradenstvo;
3)	aktualizujú informácie a spravodajské údaje;
4)	v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi vyhodnocujú informácie a spravodajstvo pre príslušné orgány a poskytujú im takéto materiály;
5)	obracajú sa na Europol so žiadosťami o poradenstvo, informácie, správy a analýzy;
6)	poskytujú Europolu informácie určené na uloženie do počítačového systému;
7)	 pri každej výmene informácií medzi nimi a Europolom zabezpečujú súlad s právom.
5.	Bez toho, aby bola dotknutá zodpovednosť členských štátov ako je určené v článku K.2 ods. 2 Zmluvy o Európskej únii, národná ústredňa nie je povinná v jednotlivých prípadoch poskytovať informácie a správy ustanovené v článku 4, body 1, 2 a 6 a v článkoch 7 a 10, ak by išlo o:
1)	poškodenie základných národných bezpečnostných záujmov; alebo
2)	ohrozenie úspechu práve prebiehajúceho vyšetrovania alebo ohrozenie bezpečnosti jednotlivcov; alebo
3)	požadovanie informácií súvisiacich s organizáciami alebo špecifickými spravodajskými činnosťami v oblasti štátnej bezpečnosti.
6.	Komunikačné náklady národných ústrední znášajú členské štáty; okrem nákladov za pripojenie.
7.	Vedúci národných ústrední sa stretávajú podľa potreby s cieľom poskytovať Europolu pomoc prostredníctvom poradenstva.

Článok 5
Styční dôstojníci
1.	Každá národná ústredňa pridelí pre Europol aspoň jedného styčného dôstojníka . Počet styčných dôstojníkov, ktorých môžu vyslať členské štáty do Europolu, určuje správna rada jednomyseľným rozhodnutím. Toto rozhodnutie môže správna rada kedykoľvek zmeniť jednomyseľným rozhodnutím. Ak v tomto dohovore nie je ustanovené inak, na styčných dôstojníkov sa vzťahujú vnútroštátne právne predpisy vysielajúceho členského štátu.
2.	Styční dôstojníci sú poverení svojimi národnými ústredňami zastupovaním ich záujmov v rámci Europolu v súlade s vnútroštátnym právom vysielajúceho členského štátu a podľa ustanovení platných pre prevádzku Europolu.
3.	Bez toho, aby bol dotknutý článok 4 ods. 4 a 5, styční dôstojníci v rámci cieľov ustanovených v článku 2 ods. 1 pomáhajú pri výmene informácií medzi národnými ústredňami, ktoré ich vyslali, a Europolom, najmä pri:
1)	poskytovaní informácií Europolu zo strany vysielajúcej národnej ústredne;
2)	odovzdávaní informácií z Europolu vysielajúcej národnej ústredni; a
3)	spolupráci s úradníkmi Europolu poskytovaním informácií a rád,  ide o analýzu informácií týkajúcich sa vysielajúceho členského štátu.
4.	Styční dôstojníci súčasne poskytujú pomoc pri výmene informácií zo svojich národných ústrední a pri koordinácii výsledných opatrení v súlade s vnútroštátnym právom a v rámci cieľov stanovených v článku 2 ods. 1.
5.	V súlade s ustanoveniami špecifikovanými v príslušných článkoch v rozsahu potrebnom na dosiahnutie cieľov uvedených v odseku 3 majú styční dôstojníci právo na vstup do rôznych súborov údajov .
6.	Článok 25 sa rovnako vzťahuje na činnosť styčných dôstojníko.
7.	Bez toho, aby boli dotknuté ostatné ustanovenia tohto dohovoru, práva a povinnosti styčných dôstojníkov vo vzťahu k Europolu jednomyseľne ustanovuje správna rada.
8.	Styční dôstojníci požívajú výhody a imunity potrebné na plnenie svojich úloh podľa článku 41 ods. 2.
9.	Europol bezplatne poskytuje členským štátom  priestory v budove Europolu potrebné na činnosť ich styčných dôstojníkov. Všetky ostatné náklady, ktoré vznikajú v súvislosti s činnosťou styčných dôstojníkov, znášajú vysielajúce členské štáty. Toto platí aj pre náklady na zariadenie pre styčných úradníkov, ak správna rada v konkrétnom prípade pri navrhovaní rozpočtu Europolu jednomyseľne nerozhodne inak.

Článok 6
Automatizovaný systém informácií
1.	Europol uchováva počítačový systém na zhromažďovanie informácií, ktorý  tvoria komponenty:
1)	informačný systém uvedený v článku 7 s obmedzeným a presne definovaným obsahom, ktorý umožňuje členským štátom a Europolu rýchly prístup k potrebným informáciám;
2)	pracovné súbory uvedené v článku 10, ktoré sú zriadené pre rôzne časové obdobia na účely analýzy a obsahujú komplexné informácie; a
3)	indexový systém obsahujúci určité údaje z analyzovaných súborov uvedených v bode 2, v súlade s opatreniami ustanovenými v článku 11.
2.	Počítačový systém na zhromažďovanie informácií vedený Europolom nesmie byť za žiadnych okolností pripojený k inému automatizovanému systému, okrem automatizovaných systémov národných ústrední.

HLAVA II
INFORMAČNÝ  SYSTÉM

Článok 7
Vytvorenie informačného systému
1.	Aby mohol Europol plniť svoje úlohy, zriaďuje a uchováva počítačový informačný systém. Informačný systém, do ktorého členské štáty môžu prostredníctvom národných ústrední a styčných dôstojníkov priamo vkladať údaje v súlade so svojimi vnútroštátnymi postupmi, a do ktorého Europol môže priamo vkladať údaje poskytnuté tretími štátmi a tretími orgánmi, ako aj analyzované údaje. K tomuto systému majú priamy prístup národné ústredne, styční dôstojníci, riaditeľ, zástupcovia riaditeľa a riadne splnomocnení úradníci Europolu.
Priamy prístup národných ústrední do informačného systému je v prípade osôb uvedených v článku 8 ods. 1 bod 2) obmedzený iba na osobné údaje uvedené v článku 8 ods. 2. Na konkrétne vyšetrovanie sú im prostredníctvom styčných dôstojníkov sprístupnené všetky údaje.
2.	Europol:
1)	má za úlohu zabezpečovať súlad s ustanoveniami týkajúcimi sa spolupráce na informačnom systéme a jeho vedení, a
2)	je zodpovedný za riadny chod informačného systému po technickej a prevádzkovej stránke; pritom prijme najmä všetky potrebné opatrenia za zabezpečenie vykonávania opatrení uvedených v článkoch 21 a 25, ktoré sa týkajú informačného systému.
3.	Národná ústredňa každého členského štátu je zodpovedná za komunikáciu s informačným systémom. Je zodpovedná najmä za prijímanie bezpečnostných opatrení uvedených v článku 25 vzhľadom na zariadenia na spracovávanie údajov používané na území dotknutého členského štátu, za preverovanie  podľa článku 21 a za opatrenia, správne ustanovenia a postupy príslušného členského štátu na riadne vykonávanie tohto dohovoru.

Článok 8
Obsah informačného systému
1.	Informačný systém sa môže používať na ukladanie, zmenu a používanie údajov potrebných na plnenie úloh Europolu, okrem údajov týkajúcich sa súvisiacich trestných činov uvedených v druhom pododseku článku 2 ods. 3. Údaje sa vzťahujú na:
1)	osoby, ktoré sú v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi príslušného členského štátu podozrivé zo spáchania trestného činu alebo z účasti na trestnom čine, ktorý patrí do právomoci Europolu podľa článku 2, alebo osoby, ktoré boli odsúdené za takýto trestný čin;
2)	osoby, ktoré sú podľa vnútroštátnych právnych predpisov z vážnych dôvodov podozrivé zo spáchania trestného činu, ktorý patrí do pôsobnosti Europolu podľa článku 2.
2.	Osobné údaje uvedené v odseku 1 môžu obsahovať len údaje o:
1)	priezvisku, rodnom mene, krstnom mene a všetkých krycích a falošných menách;
2)	dátume a mieste narodenia;
3)	štátnom občianstve;
4)	pohlaví; 
5)	ale aj iné charakteristické znaky, ktoré by mohli pomôcť pri zisťovaní totožnosti, najmä objektívne a nemenné telesné znaky.
3.	Okrem údajov uvedených v odseku 2 a údajov o Europole alebo národných ústredniach, informačný systém sa môže používať aj na ukladanie, zmenu a používanie týchto informácií týkajúcich sa osôb uvedených v odseku 1 o:
1)	trestných činoch, podozrení z trestných činov a kedy a kde boli spáchané;
2)	prostriedkoch, ktoré boli alebo môžu byť používané na páchanie trestných činov;
3)	oddeleniach, ktoré sa zaoberajú prípadom a ich spisové značky;
4)	podozrení z členstva v zločineckej organizácii;
5)	rozsudkoch vzťahujúcich sa na trestné činy, ktoré patria do pôsobnosti Europolu podľa článku 2.
Tieto údaje sa môžu vkladať do informačného systému, aj vtedy ak ešte neobsahujú žiadne údaje o konkrétnych osobách. Ak Europol vkladá tieto údaje sám, uvedie okrem vlastnej spisovej značky aj to, či boli tieto údaje poskytnuté treťou stranou alebo boli výsledkom vlastnej analýzy.
4.	Dodatočné informácie, ktoré má k dispozícií Europol alebo národné ústredne, týkajúce sa skupín osôb uvedených v odseku 1 môžu byť tiež poskytnuté národným ústredniam alebo Europolu, ak o to požiadajú. Národné ústredne to vykonajú v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi.
Ak sa dodatočné informácie týkajú jedného alebo viacerých súvisiacich trestných činov ako je definované v druhom pododseku článku 2 ods. 3, údaje uložené v informačnom systéme sú príslušne označené tak, aby umožňovali národným ústredniam a Europolu výmenu informácií o súvisiacich trestných činoch.
5.	V prípade zastavenia súdneho konania vedeného proti príslušnej osobe alebo v prípade, ak je takáto osoba  zbavená obvinenia, sa údaje, ktoré súvisia s takýmto rozhodnutím, z informačného systému vymažú.

Článok 9
Právo na prístup do informačného systému
1.	Právo vkladať údaje priamo do informačného systému a vyhľadávať ich majú len národné ústredne, styční dôstojníci, riaditeľ, zástupcovia riaditeľa alebo riadne splnomocnení úradníci Europolu. Údaje sa môžu vyhľadávať, ak je to v konkrétnom prípade potrebné na plnenie úloh Europolu; vyhľadávanie sa uskutoční v súlade so zákonmi, inými predpismi, administratívnymi opatreniami a postupmi vyhľadávajúcej ústredne, podľa dodatočných ustanovení v tomto dohovore.
2.	Údaje môže meniť, opravovať alebo vymazávať len ústredňa, ktorá tieto údaje do informačného systému vkladala. Ak sa iná ústredňa domnieva, že údaje uvedené v článku 8 ods. 2 sú nesprávne alebo si želá ich doplniť, ihneď informuje ústredňu, ktorá tieto údaje vkladala; táto ústredňa bezodkladne preverí takéto oznámenie a ak je to potrebné, okamžite tieto údaje zmení, opraví alebo vymaže. Ak sa údaje podľa článku 8 ods. 3 týkajú osoby, každá ústredňa môže vkladať dodatočné údaje podľa 8 ods. 3. Ak dôjde k zrejmému rozporu medzi vloženými údajmi, príslušné ústredne sa po vzájomnej konzultácii dohodnú. Ak má ústredňa v úmysle vymazať všetky údaje podľa článku. 8 ods. 2 týkajúce sa osoby a iné ústredne vložili v súvislosti s touto osobou do systému údaje podľa článku 8 ods. 3, prechádza právna zodpovednosť za ochranu údajov podľa článku 15 ods. 1, ako aj právo meniť, dopĺňať, opravovať a vymazávať tieto údaje podľa článku 8 ods. 2 na ústredňu, ktorá ako ďalšia vložila údaje o tejto osobe podľa článku 8 ods. 3. Ústredňa, ktorá má v úmysle vymazať svoje údaje, o tom informuje ústredňu, na ktorú prechádza právna zodpovednosť za ochranu údajov.
3.	Zodpovednosť za možnosť vyhľadávania, vkladania alebo zmeny v rámci informačného systému nesie ústredňa, ktorá vyhľadáva, vkladá alebo mení údaje; musí byť možné zistiť totožnosť tejto ústredne. Prenos informácií medzi národnými ústredňami a príslušnými orgánmi v členských štátoch sa riadi vnútroštátnymi právnymi predpismi.

HLAVA III
PRACOVNÉ  SÚBORY  NA  ANALYTICKÉ  ÚČELY

Článok 10
Zber, spracovávanie a používanie osobných údajov
1.	Ak je to potrebné na plnenie cieľov ustanovených v článku 2 ods. 1, Europol môže okrem údajov neosobného charakteru ukladať, meniť a používať v iných dátových súboroch údaje o trestných činoch, ktoré patria do pôsobnosti Europolu podľa článku 2 ods. 2, vrátane údajov o súvisiacich trestných činoch uvedených v druhom pododseku článku 2 ods. 3, ktoré sú určené na špecifickú analýzu a týkajú sa:
1)	osôb uvedených v článku 8 ods. 1;
2)	osôb, ktoré prichádzajú do úvahy, aby boli predvolané ako svedkovia pri vyšetrovaní v súvislosti s trestnými činmi alebo v nasledujúcom trestnom konaní;
3)	osôb, ktoré boli obeťami jedného alebo viacerých trestných činov osôb, alebo u ktorých sa z určitých dôvodov predpokladá, že mohli byť obeťami takýchto trestných činov;
4)	kontaktných osôb a spoločníkov a
5)	osôb, ktoré môžu poskytnúť informácie o príslušnom trestnom čine.
Zber, ukladanie a spracovávanie údajov uvedených v prvej vete článku 6 Dohovoru Rady Európy z 28. januára 1981 týkajúceho sa automatizovaného spracovávania osobných údajov nie je povolené, ak nie je nevyhnutne potrebné na účely príslušných súborov a ak takéto údaje nedopĺňajú iné osobné údaje, ktoré sa už v súbore nachádzajú. Je zakázané vybrať určitú skupinu osôb iba na základe údajov uvedených v prvej vete článku 6 Dohovoru Rady Európy z 28. januára 1981 pri porušení vyššie uvedených účelových ustanovení.
Rada jednomyseľne a v súlade s postupom ustanoveným v Hlave VI Zmluvy o Európskej únii prijíma vykonávacie predpisy pre súbory údajov, ktoré pripravila správna rada a ktoré obsahujú dodatočné podrobnosti najmä o kategóriách osobných údajov uvedených v tomto článku a ustanoveniach týkajúcich sa bezpečnosti príslušných údajov a vnútornej kontroly ich používania.
2.	Takéto súbory sa vytvoria na účely analýzy vymedzenej ako zber, spracovanie alebo používanie údajov s cieľom pomoci vyšetrovaniu trestných činov. Každý projekt analýzy vyžaduje vytvorenie analytickej skupiny, v ktorej podľa úloh ustanovených v článku 3 ods. 1 a 2 a článku 5 ods. 3 úzko spolupracujú títo účastníci:
1)	analytici a iní úradníci Europolu určení riaditeľstvom Europolu; iba analytici majú právo vkladať údaje do príslušného súboru a vyhľadávať ich v ňom;
2)	styční dôstojníci alebo odborníci z členských štátov poskytujúci informácie alebo ktorých sa analýza týka podľa odseku 6.
3.	Na žiadosť Europolu alebo z vlastnej iniciatívy poskytujú národné ústredne podľa článku 4 ods. 5 Europolu všetky informácie, ktoré si môže vyžadovať plnenie ich úloh podľa článku 3 ods. 1 bod 2. Členské štáty oznamujú takéto údaje, len ak sa môžu spracovávať aj podľa vnútroštátnych právnych predpisov na účely prevencie a analýzy trestných činov alebo boja proti nim.
V závislosti od stupňa utajenia sa môžu údaje z národných ústrední odovzdávať priamo alebo inými primeranými prostriedkami analytickým skupinám, a to buď prostredníctvom styčných dôstojníkov alebo inou cestou.
4.	Ak sa zdá, že okrem údajov uvedených v odseku 3 je oprávnená potreba ďalších informácií na plnenie úloh Europolu podľa článku 3 ods. 1 bod 2, Europol môže žiadať:
1)	Európske spoločenstvá a verejnoprávne orgány zriadené na základe zmlúv o založení týchto spoločenstiev;
2)	iné verejnoprávne orgány zriadené v rámci Európskej únie;
3)	orgány, ktoré vznikli na základe dohody medzi dvoma alebo viacerými členskými štátmi Európskej únie;
4)	tretie krajiny;
5)	medzinárodné organizácie a ich podriadené verejnoprávne orgány;
6)	iné verejnoprávne orgány, ktoré sú založené na dohode medzi dvoma alebo viacerými štátmi; a
7)	medzinárodné organizácie kriminálnej polície,
o poskytnutie príslušných informácií všetkými primeranými prostriedkami. Taktiež môže za rovnakých podmienok a rovnakými prostriedkami prijímať informácie poskytnuté rôznymi orgánmi z ich vlastnej iniciatívy. Rada v súlade s postupom ustanoveným v Hlave VI Zmluvy o Európskej únii a po konzultácii so správnou radou jednomyseľne ustanoví pravidlá, ktoré má Europol v tomto ohľade dodržiavať.
5.	V miere, v akej je Europol oprávnený podľa iných dohovorov na počítačový prístup k údajom v iných informačných systémoch, môže Europol vyhľadávať osobné údaje takýmito prostriedkami, ak je to potrebné na plnenie jeho úloh podľa článku 3 ods. 1 bod 2.
6.	Ak má analýza všeobecný a strategický charakter, sú všetky členské štáty prostredníctvom styčných dôstojníkov alebo odborníkov v plnom rozsahu oboznámené s výsledkami práce, najmä odovzdávaním správ vypracovaných Europolom.
Ak sa analýza zaoberá špecifickými prípadmi, ktoré sa netýkajú všetkých členských štátov a slúži na bezprostredne operatívne účely, podieľajú sa na nej predstavitelia týchto členských štátov:
1)	členských štátov, z ktorých pochádzajú informácie, na základe ktorých sa rozhodlo o otvorení súboru s analýzou alebo ktorých sa informácie bezprostredne týkajú a členských štátov, ktoré boli analytickou skupinou neskôr vyzvané na účasť, pretože sa ich medzičasom prípad tiež začal týkať;
2)	členských štátov, ktoré z indexového systému zistili, že je potrebné, aby sa oboznámili s informáciami, a ktoré podľa podmienok ustanovených v odseku 7 túto potrebu uplatnili.
7.	Potrebu informácií uplatňujú oprávnení styční dôstojníci. Každý členský štát vymenúva a splnomocňuje obmedzené množstvo takýchto styčných dôstojníkov. Ich zoznam predkladá správnej rade.
Styčný dôstojník odôvodní potrebu informácií podľa ustanovení uvedených v odseku 6 písomným zdôvodnením a prehlásením, ktoré schváli orgán, ktorému podlieha vo svojom členskom štáte, a predloží ho všetkým účastníkom analýzy. Potom sa v plnej moci podieľa na prebiehajúcej analýze.
Ak analytická skupina vysloví námietku, plnoprávna účasť sa odloží, kým sa nevykoná zmierovacie konanie, ktoré môže mať tri etapy:
1)	účastníci analýzy sa usilujú dosiahnuť dohodu so styčným dôstojníkom, ktorý uplatnil potrebu informácií; na tento účel majú najviac osem dní;
2)	ak nedôjde k dohode, do troch dní sa zídu vedúci príslušných národných ústrední a vedenie Europolu;
3)	ak rozpor pretrváva, do ôsmich dní sa zídu zástupcovia zúčastnených strán v správnej rade; ak sa členský štát nevzdá uplatnenia potreby informácií, o jeho plnej moci rozhodne konsenzom.
8.	Členský štát, ktorý poskytuje údaje Europolu, rozhoduje sám o stupni a zmene ich utajenia. O rozširovaní alebo operatívnom používaní analyzovaných údajov sa rozhodne na základe konzultácií účastníkov analýzy. Členský štát, ktorý sa pripojí k prebiehajúcej analýze, nesmie najmä bez predchádzajúceho súhlasu príslušných členských štátov, rozširovať ani používať údaje.

Článok 11
Indexový systém
1.	Europol vytvorí indexový systém pre údaje uložené v súboroch uvedených v článku 10 ods. 1.
2.	Riaditeľ, zástupcovia riaditeľa, riadne splnomocnení úradníci Europolu a styční dôstojníci majú právo nahliadať do tohto indexového systému. Indexový systém musí byť usporiadaný tak, aby styčnému dôstojníkovi, ktorí doň nahliada, bolo z údajov jasné, že súbory uvedené v článku 6 ods. 1 bod 2 a článku 10 ods. 1 obsahujú údaje o jeho vysielajúcom členskom štáte.
Prístup styčných dôstojníkov je definovaný tak, že je možné ustanoviť, či sa daná informácia nachádza alebo nenachádza v danom súbore, ale nie je možné ustanoviť logické väzby a závery týkajúce sa obsahu súborov.
3.	Správna rada jednomyseľne ustanovuje podrobný postup tvorby indexového systému.

Článok 12
Postup pri otváraní súboru údajov
1.	Pre každý počítačový súbor údajov, ktorý obsahuje osobné údaje, s ktorými pracuje Europol na účely plnenia úloh uvedených v článku 10, musí Europol uvádzať v príkaze, ktorým sa súbor otvára a ktorý schvaľuje správna rada:
1)	názov súboru;
2)	účel súboru;
3)	skupiny osôb, o ktorých sú uložené údaje ;
4)	charakter údajov, ktoré sa majú ukladať, a údaje uvedené v prvej vete článku 6 dohovoru Rady Európy z 28. januára 1981, ktoré sú bezpodmienečne potrebné;
5)	prísun a vkladanie údajov, ktoré sa majú ukladať;
6)	vstup pre údaje, ktoré budú uložené;
7)	podmienky, za ktorých sa osobné údaje uložené v súbore môžu poskytovať, akým príjemcom a podľa akého postupu;
8)	lehoty na skúmanie a dĺžku uloženia;
9)	spôsob ustanovenia protokolu.
Riaditeľ Europolu ihneď informuje spoločný dozorný orgán uvedený v článku 24 o príkaze na otvorenie takéhoto súboru údajov a obdrží podklady, aby mohol správnej rade odovzdať prípadné pripomienky, ktoré považuje za potrebné.
2.	Ak v naliehavých prípadoch nie je možné čakať na súhlas správnej rady, ktorý sa vyžaduje podľa odseku 1, riaditeľ môže z vlastnej iniciatívy alebo na žiadosť príslušných členských štátov odôvodneným rozhodnutím nariadiť otvorenie súboru údajov. Súčasne informuje členov správnej rady o svojom rozhodnutí. Potom sa bezodkladne vykoná postup podľa odseku 1, ktorý sa čo najskôr ukončí.

HLAVA  IV
SPOLOČNÉ  USTANOVENIA  O  SPRACOVÁVANÍ  INFORMÁCIÍ

Článok 13
Oznamovacia povinnosť
Europol bezodkladne oznamuje národným ústredniam a na ich žiadosť styčným dôstojníkom  každú informáciu týkajúcu sa ich členského štátu a  súvislostí medzi trestnými činmi, ktoré patria do pôsobnosti Europolu podľa článku 2. Taktiež je možné poskytovať informácie a správy týkajúce sa iných závažných trestných činov, o ktorých sa Europol dozvie pri plnení svojich povinností.

Článok 14
Pravidlá ochrany údajov
1.	Najneskôr do dňa nadobudnutia platnosti tohto dohovoru každý členský štát podľa vnútroštátnych právnych predpisov prijme opatrenia potrebné na spracovávanie osobných údajov v súboroch údajov v rámci tohto dohovoru s cieľom zabezpečovať pravidlá ochrany údajov, ktoré prinajmenšom zodpovedajú pravidlám vyplývajúcim z uplatňovania zásad Dohovoru Rady Európy z 28. januára 1981, a pritom zohľadňuje odporúčanie č. R (87) 15 Výboru ministrov Rady Európy zo 17. septembra 1987 o používaní osobných údajov v policajnom sektore.
2.	Osobné údaje podľa tohto dohovoru sa nesmú poskytovať, kým pravidlá ochrany údajov podľa odseku 1 nenadobudnú účinnosť na území každého členského štátu, ktorého sa  toto poskytovanie informácií týka.
3.	Pri zbere, spracovávaní a používaní osobných údajov Europol zohľadňuje zásady Dohovoru Rady Európy z 28. januára 1981 a odporúčanie č. R (87) 15 Výboru ministrov Rady Európy zo 17. septembra 1987.
Europol taktiež dodržiava tieto zásady pri neautomatizovaných údajoch vo forme súborov údajov, ako sú napr. štruktúrované súbory osobných údajov, ktoré sú prístupné podľa špecifických kritérií.

	Článok 15	
Zodpovednosť za ochranu údajov
1.	Ak v tomto dohovore nie je ustanovené inak, zodpovednosť za údaje uložené v Europole nesie, najmä ak ide o zákonnosť zhromažďovania informácií, ich odovzdávanie Europolu a ich vkladanie, ako aj ich presnosť, aktuálnosť a overovanie lehôt na ich uchovávanie:
1)	členský štát, ktorý údaje vložil, alebo ich poskytol iným spôsobom;
2)	Europol, ak ide o údaje, ktoré Europolu poskytnú tretie strany, alebo údaje, ktoré sú výsledkom analýzy vykonanej Europolom.
2.	Ak v tomto dohovore nie je ustanovené inak, je Europol zodpovedný za všetky údaje, ktoré získava a spracováva, či už ide o údaje v informačnom systéme uvedenom v článku 8, v súboroch údajov otvorených na účely analýzy uvedenej v článku 10, v indexovom systéme uvedenom v článku 11, alebo v súboroch údajov uvedených v článku 14 ods. 3.
3.	Europol uchováva údaje takým spôsobom, aby bolo možné ustanoviť, ktorý členský štát alebo tretia strana poskytli tieto údaje, alebo či sú tieto údaje výsledkom analýzy vykonanej Europolom.

Článok 16
Ustanovenia o príprave správ
Europol vypracováva správy v priemere minimálne pre každé desiate vyhľadávanie osobných údajov a pre každé vyhľadávanie v rámci informačného systému uvedeného v článku 7 s cieľom skontrolovať, či sú podľa zákona prípustné. Údaje uvedené v správe môže na tento účel používať len Europol a dozorné orgány uvedené v článkoch 23 a 24. Tieto údaje sa po šiestich mesiacoch vymažú, ak si ich nevyžiada prebiehajúca kontrola. Podrobnosti určuje správna rada po konzultácii so spoločným dozorným orgánom.

Článok 17
Pravidlá používania údajov
1.	Osobné údaje vyhľadané v informačnom systéme, indexovom systéme alebo v súboroch údajov otvorených na účely analýzy a údaje poskytnuté iným primeraným spôsobom môžu odovzdať alebo používať len príslušné orgány členských štátov s cieľom prevencie a boja proti kriminalite, ktoré patria do pôsobnosti Europolu, ako aj boja proti iným závažným formám trestnej činnosti.
Údaje uvedené v prvom odseku sa používajú v súlade s právom členského štátu zodpovedného za orgány, ktoré tieto údaje použili.
Europol môže používať údaje uvedené v odseku 1 len na plnenie svojich úloh uvedených v článku 3.
2.	Ak v prípade určitých údajov poskytujúci členský štát, poskytujúci tretí štát alebo poskytujúce tretie orgány uvedené v článku 10 ods. 4 ustanovujú osobitné obmedzenia, ktorým používanie takých údajov podlieha v tom členskom štáte alebo v súvislosti s tretími stranami, takéto obmedzenia dodržiava aj užívateľ údajov, s výnimkou zvláštnych prípadov, keď vnútroštátne právne predpisy ustanovujú, že obmedzenia týkajúce sa použitia údajov neplatia pre súdne orgány, zákonodarné orgány alebo akékoľvek iné nezávislé orgány zriadené podľa zákona a poverené vykonávaním dozoru nad príslušnými vnútroštátnymi orgánmi podľa článku 2 ods. 4. V takýchto prípadoch môžu byť údaje použité iba po predchádzajúcej konzultácii s poskytujúcim členským štátom, ktorého záujmy a názory je potrebné zohľadniť v maximálnej možnej miere.
3.	Používanie údajov na iné účely alebo inými orgánmi ako sú uvedené v článku 2 tohto dohovoru je možné len po predchádzajúcej konzultácii s členským štátom, ktorý tieto údaje odovzdal, a ak to vnútroštátne právne predpisy tohto členského štátu pripúšťajú.

Článok 18
Poskytovanie údajov tretím krajinám a tretím orgánom
1.	Europol môže podľa podmienok ustanovených v odseku 4 poskytovať osobné údaje tretím krajinám a tretím orgánom podľa článku 10 ods. 4, ak:
1)	je to potrebné v individuálnych prípadoch na účely prevencie alebo boja proti trestným činom, ktoré patria do právomoci Europolu podľa článku 2;
2)	je v tomto štáte alebo takom orgáne zabezpečená primeraná úroveň ochrany údajov; a
3)	je to prípustné podľa všeobecných pravidiel podľa odseku 2.
2.	V súlade s postupom uvedeným v Hlave VI Zmluvy o Európskej únii a s ohľadom na okolnosti uvedené v odseku 3 Rada jednomyseľne ustanovuje všeobecné pravidlá poskytovania osobných údajov zo strany Europolu tretím krajinám a tretím orgánom podľa článku 10 ods. 4. Správna rada pripravuje rozhodnutie Rady a konzultuje spoločný dozorný orgán uvedený v článku 24.
3.	Primeranosť úrovne ochrany údajov, ktorú poskytujú tretie krajiny a tretie orgány podľa článku 10 ods. 4, sa posudzuje zohľadnením všetkých okolností, ktoré hrajú úlohu pri poskytovaní osobných údajov; zohľadňuje sa najmä:
1)	charakter údajov;
2)	účel údajov;
3)	trvanie zamýšľaného spracovávania; a 
4)	všeobecné alebo špecifické ustanovenia, ktoré sa vzťahujú na tretie krajiny a tretie orgány podľa článku 10 ods. 4.
4.	Ak uvedené údaje poskytol Europolu členský štát, Europol ich môže poskytovať tretím krajinám a tretím orgánom len so súhlasom členského štátu. Členský štát môže na tento účel udeliť predbežný všeobecný alebo iný súhlas. Takýto súhlas sa môže kedykoľvek odvolať.
Ak údaje neposkytol členský štát, Europol sa sám presvedčí, že ich poskytnutie:
1)	nebráni riadnemu výkonu úloh patriacich do pôsobnosti členského štátu;
2)	neohrozuje bezpečnosť a verejný poriadok členského štátu, ani inak nepoškodzuje všeobecný prospech.
5.	Europol je zodpovedný za zákonnosť oprávnenosti poskytovania informácií. Europol vedie záznamy o poskytovaní údajov a jeho dôvodoch. Poskytovanie údajov je oprávnené len v prípade, že sa príjemca zaviaže, že údaje budú použité len na účel, na ktorý boli poskytnuté. Toto sa nevzťahuje na poskytovanie osobných údajov potrebných na žiadosť Europolu.
6.	V prípade, že poskytovanie údajov ustanovené v odseku 1 sa týka dôverných údajov, je prípustné, len ak existuje dohoda o utajovaní skutočností medzi Europolom a príjemcom údajov.

Článok 19
Právo na prístup
1.	Každá osoba, ktorá si želá uplatniť svoje právo na prístup k údajom, ktoré sa na ňu vzťahujú, a ktoré sú uložené v rámci Europolu, alebo si želá tieto údaje skontrolovať, môže na tento účel v zvolenom členskom štáte bezplatne podať príslušnému vnútroštátnemu orgánu žiadosť a tento orgán ju bezodkladne odovzdá Europolu a informuje žiadateľa, že dostane odpoveď priamo od Europolu.
2.	Europol musí prípad úplne vyriešiť do troch mesiacov odo dňa, kedy žiadosť obdržal príslušný vnútroštátny orgán.
3.	Právo osoby na prístup k údajom, ktoré sa na ňu vzťahujú, alebo kontrolu týchto údajov, sa uplatňuje v súlade s právom členského štátu, kde sa toto právo nárokuje, pričom je potrebné zohľadniť tieto ustanovenia:
Ak právo dotknutého členského štátu obsahuje ustanovenia o poskytovaní údajov, poskytnutie údajov sa zamietne, ak je to nevyhnutné z týchto dôvodov:
1)	riadne plnenie povinností Europolu;
2)	ochrana bezpečnosti a verejného poriadku v členských štátoch alebo prevencia kriminality;
3)	ochrana práv a slobôd tretích strán,
a preto musí záujem osôb o poskytovanie informácií ustúpiť.
4.	Právo na poskytovanie informácií v súlade s odsekom 3 sa uplatňuje, ak ide o údaje, ktoré:
1)	boli vložené do informačného systému podľa článku 8, rozhodnutie o poskytnutí týchto údajov sa môže prijať, len ak členský štát, ktorý vložil údaje a členské štáty, ktorých sa poskytovanie týchto údajov priamo týka, mali najprv možnosť vyjadriť svoje stanovisko, ktoré sa môže rozšíriť na odmietnutie poskytnutia údajov. Údaje, ktoré sa môžu poskytovať, ako aj spôsoby poskytovania určí členský štát, ktorý vkladal tieto údaje;
2)	vložil do informačného systému Europol, majú členské štáty, ktorých sa poskytovanie týchto údajov priamo týka, možnosť vyjadriť svoje stanovisko, ktoré sa môže rozšíriť na odmietnutie poskytnutia údajov;
3)	boli vložené do pracovných súborov na účely analýzy podľa článku 10, poskytovanie takýchto údajov bude možné na základe súhlasu Europolu a členských štátov, ktoré sa zúčastňujú analýzy podľa článku 10 ods. 2 a súhlasu členského štátu, ktorého sa poskytnutie týchto údajov priamo týka.
Ak má jeden alebo viac členských štátov alebo Europol proti poskytovaniu údajov námietky, Europol oznámi žiadateľovi, že vykonal kontrolu bez toho, aby uviedol informácie, z ktorých by žiadateľ mohol zistiť, či údaj je alebo nie je známy.
5.	Právo na overenie informácie sa uplatňuje podľa týchto postupov:
Ak vnútroštátne právne predpisy neobsahujú ustanovenia o poskytovaní údajov alebo v prípade jednoduchej žiadosti o kontrolu, Europol v úzkej spolupráci s príslušnými vnútroštátnymi orgánmi vykoná kontrolu a oznámi žiadateľovi, že ju vykonal, bez toho, aby uviedol informácie, z ktorých by žiadateľ mohol zistiť, či údaj je alebo nie je známy.
6.	Vo svojej odpovedi na žiadosť o kontrolu alebo prístup k údajom Europol informuje žiadateľa o tom, že sa v prípade, ak nie je spokojný s rozhodnutím, môže odvolať na spoločný dozorný orgán. Žiadateľ sa môže ďalej obrátiť na spoločný dozorný orgán aj v prípade, že nedostal žiadnu odpoveď na svoju žiadosť v rámci časovej lehoty ustanovenej v príslušnom článku.
7.	Ak žiadateľ podá odvolanie na spoločný dozorný orgán podľa článku 24, tento orgán jeho odvolanie preskúma. 
Ak sa odvolanie vzťahuje na poskytovanie údajov, ktoré do informačného systému vložil členský štát, spoločný dozorný orgán prijme rozhodnutie v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi členského štátu, v ktorom bola žiadosť podaná. Spoločný dozorný orgán najprv konzultuje s národným dozorným orgánom alebo s príslušným súdom členského štátu, ktorý poskytol tieto údaje. Národný dozorný orgán alebo príslušný súd vykonajú potrebné kontroly, najmä s cieľom zistiť, či rozhodnutie o odmietnutí bolo prijaté v súlade s odsekmi 3 a 4 bod 1 tohto článku. V tomto prípade prijme spoločný dozorný orgán v úzkej spolupráci s národným dozorným orgánom alebo s príslušným súdom rozhodnutie, ktoré môže byť rozšírené na odmietnutie poskytnutia akýchkoľvek informácií.
Ak sa odvolanie vzťahuje na poskytnutie údajov, ktoré do informačného systému vložil Europol, alebo údajov uložených v pracovných súboroch na účely analýzy, spoločný dozorný orgán v prípade pretrvávajúcich námietok zo strany Europolu alebo členského štátu môže rozhodnúť dvojtretinovou väčšinou hlasov svojich členov po vypočutí Europolu alebo príslušného členského štátu. Ak sa nedosiahne dvojtretinová väčšina, spoločný dozorný orgán oznámi žiadateľovi, že vykonal kontrolu, bez toho, aby uviedol informácie, z ktorých by žiadateľ mohol zistiť, či údaj je alebo nie je známy.
Ak sa odvolanie týka kontroly údajov, ktoré do informačného systému vložil členský štát, spoločný dozorný orgán zabezpečí správne vykonanie potrebnej kontroly v úzkej spolupráci s národným dozorným orgánom členského štátu, ktorý vložil údaje. Spoločný dozorný orgán oznámi žiadateľovi, že vykonal kontrolu, bez toho, aby uviedol informácie, z ktorých by žiadateľ mohol zistiť, či údaj je alebo nie je známy.
Ak sa odvolanie týka kontroly údajov, ktoré do informačného systému vložil Europol, alebo údajov uložených v pracovných súboroch na účely analýzy, spoločný dozorný orgán zabezpečí, že Europol vykoná potrebnú kontrolu. Spoločný dozorný orgán oznámi žiadateľovi, že vykonal kontrolu, bez toho, aby uviedol informácie, z ktorých by žiadateľ mohol zistiť, či údaj je alebo nie je známy.
8.	Uvedené ustanovenia sa uplatňujú rovnako na neautomatizované údaje, ktoré má Europol vo forme súborov údajov, t. j. štruktúrovaných súborov osobných údajov, ktoré sú prístupné podľa špecifických kritérií

Článok 20
Oprava a vymazávanie údajov
1.	Ak sa preukáže, že údaje uložené v Europole, ktoré mu poskytli tretie krajiny alebo tretie orgány, alebo ktoré sú výsledkom jeho vlastných analýz, sú nesprávne, alebo ich vloženie alebo uchovávanie je v rozpore s týmto dohovorom, Europol takéto údaje opraví alebo vymaže.
2.	Ak údaje, ktoré sú nesprávne alebo sú v rozpore s týmto dohovorom, získa Europol priamo od členských štátov, sú tieto štáty povinné opraviť alebo vymazať ich v spolupráci s Europolom. Ak boli nesprávne údaje odovzdané iným primeraným spôsobom, alebo ak chyby v údajoch dodaných členskými štátmi spôsobil chybný prenos, alebo boli pri odovzdaní porušené ustanovenia tohto dohovoru, alebo Europol vložil, prevzal alebo uchovával tieto údaje nesprávnym spôsobom, alebo ich vložil, prevzal alebo uchovával v rozpore s týmto dohovorom, je Europol je povinný ich opraviť alebo vymazať v spolupráci s príslušnými členskými štátmi.
3.	V prípadoch uvedených v odsekoch 1 a 2 sú členské štáty, ktoré sú príjemcami údajov, ihneď informované. Tieto členské štáty taktiež opravia alebo vymažú tieto údaje.
4.	Každá osoba má právo požiadať Europol, aby opravil alebo vymazal nesprávne údaje týkajúce sa jeho osoby.
Europol informuje žiadateľa o tom, že údaje týkajúce sa jeho osoby boli opravené alebo vymazané. Ak žiadateľ nie je spokojný s odpoveďou Europolu, alebo ak do troch mesiacov nedostal žiadnu odpoveď, môže sa obrátiť na spoločný dozorný orgán.

Článok 21
Časové lehoty uchovávania a vymazávania súborov údajov
1.	Údaje v súboroch údajov uchováva Europol iba tak dlho, ako je potrebné na plnenie jeho úloh. Najneskôr tri roky od vloženia údajov je potrebné preveriť nevyhnutnosť ich uloženia. Preverovanie údajov uložených v informačnom systéme a ich vymazanie vykoná ústredňa, ktorá údaje vkladala. Preverovanie údajov uložených v iných súboroch Europolu a ich vymazanie vykoná Europol. Europol automaticky informuje členské štáty v predstihu troch mesiacov o uplynutí časovej lehoty na preverovanie uloženia údajov.
2.	Počas preverovania môžu jednotky uvedené v tretej a štvrtej vete odseku 1 rozhodnúť o ponechaní uložených údajov do ďalšieho preverovania, ak je to naďalej potrebné na plnenie úloh Europolu. Ak sa neprijme žiadne rozhodnutie o ponechaní uložených údajov, tieto údaje sa automaticky vymažú.
3.	Uchovávanie osobných údajov osôb uvedených v bode 1 prvého pododseku článku 10 ods. 1 nesmie prekročiť celkovo tri roky. Každá časová lehota sa zakaždým začína znovu dňom, keď došlo k udalosti, ktorá viedla k uloženiu údajov o tejto osobe. Nevyhnutnosť ponechania uložených údajov je potrebné každoročne preverovať a preverovanie zdokumentovať.
4.	Ak členský štát zo svojich vnútroštátnych súborov údajov vymaže údaje poskytnuté Europolu, ktoré sú uložené v iných súboroch údajov Europolu, príslušne o tom informuje Europol. V takých prípadoch Europol vymaže údaje, okrem prípadov, ak má o ne iný záujem na základe poznatkov, ktoré presahujú tie, ktoré vlastní poskytujúci členský štát. Europol informuje príslušný členský štát, že tieto údaje ponecháva uložené.
5.	Vymazanie sa neuskutoční, ak by to poškodilo záujmy dotknutej osoby alebo subjektu, ktoré si vyžadujú ochranu. V takýchto prípadoch sa údaje môžu používať iba so súhlasom uvedenej osoby alebo subjektu.

Článok 22
Oprava a uchovávanie údajov v spisoch
1.	Ak sa preukáže, že celý spis vedený Europolom alebo údaje v tomto spise už nie sú potrebné na plnenie jeho úloh, alebo ak príslušné informácie sú v rozpore s týmto dohovorom, takýto spis alebo takéto údaje sa zničia. Kým tento spis alebo tieto údaje nie sú skutočne zničené, musí sa na ne vyznačiť, že ich používanie je zakázané. 
Údaje nesmú byť zničené v prípade, ak existujú dôvody domnievať sa, že by to mohlo poškodiť zákonné záujmy subjektu, ktorého sa údaje týkajú. V takých prípadoch má byť spis označený rovnakou poznámku zakazujúcou jeho používanie.
2.	Ak sa preukáže, že údaje v spisoch Europolu sú nesprávne, Europol je povinný ich opraviť.
3.	Každá osoba, o ktorej vedie Europol spis, môže voči Europolu uplatniť právo na opravu, zničenie spisu alebo vloženie príslušnej poznámky. Uplatňuje sa článok 20 ods. 4 a článok 24 ods. 2 a 7.

Článok 23
Národný dozorný orgán
1.	Každý členský štát vymenuje národný dozorný orgán, ktorého úlohou je v súlade s príslušnými vnútroštátnymi právnymi predpismi nezávisle monitorovať oprávnenosť vkladania a vyhľadávania osobných údajov, ako aj poskytovania týchto údajov Europolu príslušným členským štátom a skúmať, či takéto konanie nepoškodzuje práva subjektu, ktorého sa údaje týkajú. Na tento účel má dozorný orgán prístup k údajom vloženým členským štátom do informačného systému a indexového systému, ktoré sa nachádzajú v národnej ústredni alebo v kanceláriách styčných dôstojníkov, a to v súlade s príslušnými vnútroštátnymi postupmi.
Na účely vykonávania dozoru majú národné dozorné orgány prístup do kancelárií a k dokumentom svojich príslušných styčných dôstojníkov v Europole.
Okrem toho národné dozorné orgány kontrolujú v súlade s príslušnými vnútroštátnymi postupmi činnosť národných ústrední podľa článku 4 ods. 4 a činnosť styčných dôstojníkov podľa článku 5 ods. 3 body 1 a 3 a článok 5 ods. 4 a 5, ak je takáto činnosť dôležitá na ochranu osobných údajov.
2.	Každý jednotlivec má právo požiadať národný dozorný orgán o zabezpečenie zákonného spôsobu vkladania údajov do súborov údajov alebo poskytovania jeho osobných údajov v akejkoľvek forme Europolu, ako aj nahliadania do týchto údajov príslušným členským štátom.
Toto právo sa uplatňuje v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi členského štátu, ktorého národnému dozornému orgánu bola podaná žiadosť.

Článok 24
Spoločný dozorný orgán
1.	Zriaďuje sa spoločný dozorný orgán, ktorého úlohou je preverovanie činnosti Europolu v súlade s týmto dohovorom s cieľom zabezpečovať, aby uchovávanie, spracovávanie a používanie údajov uložených v Europole neporušovali práva jednotlivcov. Okrem toho spoločný dozorný orgán monitoruje oprávnenosť odovzdávania údajov pochádzajúcich z Europolu. Spoločný dozorný orgán je zložený najviac z dvoch členov alebo zástupcov (prípadne náhradníkov) každého národného dozorného orgánu, ktorých vymenúva príslušný členský štát na päťročné obdobie. Musia byť zaručene nezávislí a mať potrebnú kvalifikáciu. Každá delegácia má pri hlasovaní jeden hlas.
Spoločný dozorný orgán vymenúva spomedzi svojich členov predsedu.
Členovia spoločného dozorného orgánu nedostávajú pokyny od žiadneho iného orgánu.
2.	Europol musí pomáhať spoločnému dozornému orgánu pri plnení jeho úloh a najmä:
1)	poskytovať spoločnému dozornému orgánu informácie, ktoré si vyžiada, sprístupňovať mu všetky dokumenty a spisy, ako aj prístup k údajom uloženým v systéme; a
2)	umožňovať mu kedykoľvek voľný prístup do svojich priestorov;
3)	uskutočňovať rozhodnutia spoločného dozorného orgánu o odvolaniach v súlade s ustanoveniami článkov 19 ods. 7 a 20 ods. 4.
3.	Spoločný dozorný orgán je taktiež zodpovedný za skúmanie otázok vykonávania a interpretácie činnosti Europolu, ak ide o spracovávanie a používanie osobných údajov, za skúmanie otázok týkajúcich sa kontrol vykonaných nezávisle národnými dozornými orgánmi členských štátov, alebo za uplatňovanie práva na informácie, ako aj za vypracovanie harmonizovaných návrhov spoločných riešení existujúcich problémov.
4.	Každá osoba má právo žiadať spoločný dozorný orgán, aby zabezpečil, že spôsob, akým jeho osobné údaje boli získané, uložené, spracované a použité Europolom, je zákonný a presný.
5.	Ak spoločný dozorný orgán zistí porušenie ustanovení tohto dohovoru pri ukladaní, spracovávaní alebo používaní osobných údajov, podá sťažnosť, ktorú považuje za potrebnú, riaditeľovi Europolu a požiada ho o odpoveď v časovej lehote, ktorú určí riaditeľ Europolu. Riaditeľ informuje správnu radu o celom postupe. V prípade ťažkostí sa spoločný dozorný obráti na správnu radu.
6.	Spoločný dozorný orgán pripravuje v pravidelných intervaloch správy o činnosti. V súlade s postupom ustanoveným v Hlave VI Zmluvy o Európskej únii, sa tieto správy zasielajú Rade. Správna rada má predtým možnosť doručiť svoje stanovisko, ktoré sa pripojí k správam.
Spoločný dozorný orgán rozhodne, či uverejní alebo neuverejní svoju správu o činnosti. Ak sa rozhodne tak urobiť, určí, akým spôsobom sa správa uverejní.
7.	Spoločný dozorný orgán jednomyseľne prijme rokovací poriadok, ktorý predloží Rade na jednomyseľné schválenie. Zriadi výbor, v ktorom je každý členský štát zastúpený jedným členom, ktorý má pri hlasovaní jeden hlas. Úlohou výboru je skúmanie odvolaní uvedených v článkoch 19 ods. 7 a 20 ods. 4 všetkými primeranými prostriedkami. Na žiadosť strán, ktoré si môžu na svoje želanie privolať poradcov, ich výbor vypočuje. Rozhodnutia prijaté v tejto súvislosti sú konečné voči všetkým zúčastneným stranám.
8.	Môže tiež zriadiť viac iných výborov.
9.	Je s ním konzultovaná tá časť rozpočtu, ktorá sa ho týka. Jeho stanovisko sa pripojí k príslušnému návrhu rozpočtu.
10.	Spoločnému dozornému orgánu pomáha sekretariát, ktorého úlohy sa definujú v rokovacom poriadku.

Článok 25
Bezpečnosť údajov
1.	Europol prijíma všetky potrebné technické a organizačné opatrenia na zabezpečenie vykonávania tohto dohovoru. Opatrenia sú potrebné iba vtedy, keď náklady na ne sú úmerné účelu, ktorý sa má dosiahnuť v oblasti ochrany.
2.	V súvislosti s automatizovaným spracovávaním údajov Europolom každý členský štát a Europol vykonávajú opatrenia na:
1)	zabraňovanie prístupu neoprávnených osôb k zariadeniu na spracovávanie údajov používanému pri spracovávaní osobných údajov (kontrola prístupu);
2)	zabraňovanie neoprávnenému čítaniu, kopírovaniu, zmenám alebo odstraňovaniu nosičov dát (kontrola nosičov dát);
3)	zabraňovanie neoprávnenému vkladaniu údajov a neoprávnenému oboznamovaniu sa s uloženými osobnými údajmi a ich zmenám alebo vymazávaniu (kontrola ukladania);
4)	zabraňovanie používaniu systémov na automatické spracovanie údajov neoprávnenými osobami použitím zariadenia na prenos údajov (kontrola užívateľov);
5)	zabezpečovanie toho, aby osoby oprávnené na používanie systému na automatické spracovanie údajov mali prístup iba k údajom, na ktoré platí ich oprávnenie na prístup (kontrola prístupu k údajom);
6)	zabezpečovanie toto, aby bolo možné overovať a zisťovať, ktorým orgánom sa môžu poskytovať osobné údaje prostredníctvom zariadenia na prenos údajov (kontrola poskytovania);
7)	zabezpečovanie toho, aby bolo dodatočne možné overovať a zisťovať, ktoré osobné údaje boli vložené do systému na automatické spracovanie údajov alebo spracovania a kedy a kto tieto údaje vložil (vstupná kontrola);
8)	zabraňovanie neoprávnenému čítaniu, kopírovaniu, zmene alebo vymazávaniu osobných údajov počas prenosov osobných údajov alebo počas prepravy nosičov dát (kontrola prenosu);
9)	zabezpečovanie toho, aby sa inštalované systémy mohli v prípade prerušenia okamžite obnoviť (obnova);
10)	zabezpečovanie toho, aby funkcie systému pracovali bezchybne a aby výskyt chýb v jeho funkciách bol okamžite hlásený (spoľahlivosť) a aby sa uložené dáta nemohli zneužívať prostredníctvom poruchy systému (neporušenosť).

HLAVA  V
PRÁVNE POSTAVENIE,  ORGANIZÁCIA  A  FINANČNÉ  USTANOVENIA

Článok 26
Spôsobilosť na právne úkony
1.	Europol má právnu subjektivitu.
2.	Europol má mať v každom členskom štáte najvyššiu možnú právnu a zmluvnú spôsobilosť, akú majú právnické osoby podľa práva príslušného štátu. Europol môže najmä nadobúdať a scudzovať hnuteľný a nehnuteľný majetok a môže byť účastníkom súdneho konania.
3.	Europol je oprávnený uzatvárať dohodu o sídle s Holandským kráľovstvom a uzatvárať podľa článku 10 ods. 4 s tretími krajinami a tretími orgánmi potrebné dohody o utajení podľa článku 18 ods. 6, ako aj iné opatrenia v rámci predpisov jednomyseľne ustanovených Radou na základe tohto dohovoru a Hlavy VI Zmluvy o Európskej únii.

Článok 27
Orgány Europolu
Orgány Europolu sú:
1)	správna rada;
2)	riaditeľ;
3)	finančný kontrolór;
4)	finančný výbor.

Článok 28
Správna rada
1.	Europol má správnu radu. Správna rada:
1)	zúčastňuje sa na rozširovaní cieľov Europolu (článok 2 ods. 2);
2)	jednomyseľne definuje práva a povinnosti styčných dôstojníkov voči Europolu (článok 5);
3)	jednomyseľne rozhoduje o počte styčných dôstojníkov, ktorých môžu členské štáty vysielať do Europolu (článok 5);
4)	pripravuje vykonávacie predpisy pre súbory údajov (článok 10);
5)	zúčastňuje sa na prijímaní predpisov, ktoré upravujú vzťahy Europolu s tretími krajinami a tretími orgánmi podľa článku 10 ods. 4 (články 10, 18 a 42);
6)	jednomyseľne rozhoduje o podrobnostiach týkajúcich sa návrhu indexového systému (článok 11);
7)	dvojtretinovou väčšinou schvaľuje príkazy na otvárania súborov údajov (článok 12);
8)	môže doručovať stanoviská k poznámkam a správam spoločného dozorného orgánu (článok 24);
9)	skúma problémy, na ktoré ju upozorní spoločný dozorný orgán (článok 24 ods. 5);
10)	rozhoduje o podrobnostiach postupu pri kontrole právneho charakteru vyhľadávania z informačného systému (článok 16);
11)	zúčastňuje sa na vymenúvaní o odvolávaní riaditeľa a zástupcov riaditeľa (článok 29);
12)	dohliada na riadne plnenie povinností riaditeľa (články 7 a 29);
13)	zúčastňuje sa na prijímaní služobného poriadku (článok 30);
14)	zúčastňuje sa na príprave dohôd o utajení a prijímaní ustanovení o ochrane údajov dôverného charakteru (čl. 18 a 31);
15)	zúčastňuje sa na príprave návrhu rozpočtu, vrátane plánu jeho plnenia, auditu a absolutória, ktoré sa má poskytnúť riaditeľovi (články 35 a 36);
16)	jednomyseľne prijíma päťročný finančný plán (článok 35);
17)	jednomyseľne vymenúva finančného kontrolóra a dohliada na plnenie jeho povinností (článok 35);
18)	zúčastňuje sa na prijímaní finančného nariadenia (článok 35);
19)	jednomyseľne schvaľuje uzatvorenie dohody o sídle (článok 37);
20)	jednomyseľne prijíma predpisy o bezpečnostnom preverovaní úradníkov Europolu;
21)	dvojtretinovou väčšinou rozhoduje spory medzi členským štátom a Europolom alebo medzi členskými štátmi o náhrade škody vyplývajúcej zo zodpovednosti za neoprávnené alebo nesprávne spracovávanie údajov (článok 38);
22)	zúčastňuje sa na akejkoľvek zmene a doplnku tohto dohovoru (článok 43);
23)	je zodpovedná za iné úlohy, ktoré jej pridelí Rada, najmä v súvislosti s ustanoveniami na vykonávanie tohto dohovoru.
2.	Správna rada má po jednom zástupcovi z každého členského štátu. Každý člen správnej rady má jeden hlas.
3.	Každý člen správnej rady môže byť zastúpený náhradníkom; v neprítomnosti riadneho člena môže náhradník uplatňovať svoje hlasovacie právo. 
4.	Na zasadania správnej rady sa prizýva aj Komisia Európskych spoločenstiev ako účastník bez hlasovacieho práva. Správna rada však môže rozhodnúť, že sa zíde bez účasti zástupcu Komisie.
5.	Členovia správnej rady alebo ich náhradníci majú oprávnenie na to, aby ich na zasadaniach správnej rady sprevádzali a radili im odborníci z príslušného členského štátu.
6.	Správnej rade predsedá predstaviteľ členského štátu, ktorý predsedá Rade.
7.	Správna rada jednomyseľne prijíma rokovací poriadok.
8.	Neprítomnosť nebráni správnej rade v prijímaní rozhodnutí, ktoré sa musia prijímať jednomyseľne.
9.	Správna rada zasadá minimálne dvakrát do roka.
10.	 Správna rada každoročne jednomyseľne prijíma:
1)	všeobecnú správu o činnosti Europolu za predchádzajúci rok;
2)	správu o budúcej činnosti Europolu, v ktorej zohľadňuje prevádzkové požiadavky členských štátov a ich dopad na rozpočet a personál Europolu.
Tieto správy sa majú predkladať Rade v súlade s postupom stanoveným v Hlave VI Zmluvy o Európskej únii.

Článok 29
Riaditeľ
1.	Na čele Europolu je riaditeľ, ktorého jednomyseľne vymenúva Rada v súlade s postupom ustanoveným v Hlave VI Zmluvy o Európskej únii po obdržaní stanoviska správnej rady. Riaditeľ je vymenovaný na štvorročné obdobie, ktoré sa môže raz predĺžiť.
2.	Riaditeľovi pomáhajú jeho zástupcovia, ktorých počet určí Rada. Zástupcovia riaditeľa sú vymenovaní na štvorročné obdobie, ktoré sa môže raz predĺžiť v súlade s postupom ustanoveným v odseku 1. Ich úlohy podrobnejšie určí riaditeľ.
3.	Riaditeľ je zodpovedný za:
1)	plnenie úloh pridelených Europolu;
2)	každodenné riadenie činnosti Europolu;
3)	riadenie personálnych záležitostí;
4)	riadnu prípravu a vykonávanie rozhodnutí správnej rady;
5)	vypracovávanie návrhu rozpočtu, návrhu plánu jeho plnenia a návrhu päťročného finančného plánu a za plnenie rozpočtu Europolu;
6)	plnenie všetkých ostatných úloh, ktoré sú mu pridelené v tomto dohovore, alebo ktorými ho poverila správna rada.
4.	Za plnenie svojich povinností riaditeľ zodpovedá správnej rade. Zúčastňuje sa zasadaní správnej rady.
5.	Riaditeľ je zákonným zástupcom Europolu.
6.	Riaditeľ a jeho zástupcovia môžu byť odvolaní rozhodnutím Rady prijatým v súlade s postupom ustanoveným v hlave VI Zmluvy o Európskej únii dvojtretinovou väčšinou členských štátov po obdržaní stanoviska správnej rady.
7.	Napriek odsekom 1 a 2 je dĺžka prvého funkčného obdobia po nadobudnutí platnosti tohto dohovoru päť rokov pre riaditeľa, štyri roky pre jeho bezprostredného zástupcu a tri roky pre druhého zástupcu.

Článok 30
Personál
1.	Riaditeľ, jeho zástupcovia a zamestnanci Europolu sa pri svojej činnosti riadia cieľmi a úlohami Europolu a neprijímajú ani nežiadajú príkazy od žiadnej vlády, orgánu, organizácie alebo osoby pôsobiacej mimo Europolu, ak nie je v tomto dohovore ustanovené inak, bez toho, aby bola dotknutá hlava VI Zmluvy o Európskej únii.
2.	Riaditeľ je nadriadeným svojim zástupcom a zamestnancom Europolu. Prijíma a prepúšťa zamestnancov. Pri výbere zohľadňuje okrem osobných predpokladov zamestnancov pre danú prácu a odbornej kvalifikácie aj potrebu zabezpečovať primerané zastúpenie štátnych príslušníkov všetkých členských štátov a úradných jazykov Európskej únie.
3.	Podrobné opatrenia sa ustanovia v služobnom poriadku, ktorý jednomyseľne prijme Rada po obdržaní stanoviska správnej rady v súlade s postupom ustanoveným v hlave VI Zmluvy o Európskej únii.

Článok 31
Dôverné informácie
1.	Europol a členské štáty prijímajú primerané opatrenia na ochranu informácií, ktoré majú spĺňať požiadavku na zachovanie ich dôverného charakteru a ktoré Europol získava alebo ktoré si vymieňa na základe tohoto dohovoru. Na tento účel má Rada jednomyseľne prijímať primerané predpisy o ochrane dôverných informácií pripravených správnou radou a predložených Rade v súlade s postupom ustanoveným v hlave VI Zmluvy o Európskej únii.
2.	Ak Europol poverí určité osoby vykonávaním činností dôverného charakteru, členské štáty sa zaväzujú, že na žiadosť riaditeľa Europolu zabezpečia, aby preverovanie ich štátnych príslušníkov prebiehalo v súlade s ich vnútroštátnymi ustanoveniami a že si pritom budú navzájom pomáhať. Príslušný orgán, ktorý je na základe vnútroštátnych ustanovení za takúto činnosť zodpovedný, oboznámi Europol iba s výsledkami preverovania, ktoré sú pre Europol záväzné.
3.	Každý členský štát a Europol môžu poveriť spracovávaním údajov v Europole iba také osoby, ktoré na to boli osobitne vyškolené a ktoré prešli preverovaním.

Článok 32
Povinnosť obozretného konania a zachovávania dôverných informácií
1.	Orgány Europolu, ich členovia, zástupcovia riaditeľa, zamestnanci Europolu a styční dôstojníci sa zdržiavajú každej činnosti a každého vyjadrovania názorov, ktoré by mohli uškodiť Europolu alebo by sa mohli dotknúť jeho činnosti.
2.	Orgány Europolu, ich členovia, zástupcovia riaditeľa, zamestnanci Europolu a styční dôstojníci, ako aj všetky ostatné osoby viazané osobitnou povinnosťou obozretného konania a zachovávania dôverných informácií, nesmú prezrádzať neoprávneným osobám ani verejnosti žiadne skutočnosti alebo informácie, s ktorými sa oboznámia počas plnenia svojich povinností. Nevzťahuje sa to na skutočnosti a informácie, ktoré sú príliš bezvýznamné na to, aby si vyžadovali zachovávanie dôverných informácií. Povinnosť obozretného konania a zachovávania dôverných informácií platí aj po ukončení funkčného obdobia alebo zamestnania alebo po ukončení vykonávania príslušných činností. Europol má oboznámiť príslušné osoby s povinnosťou uvedenou v prvej vete tohoto odseku a poučí ich o právnych dôsledkoch každého jej porušenia; o takomto oboznámení sa má vykonať písomný záznam.
3.	Orgány Europolu, ich členovia, zástupcovia riaditeľa, zamestnanci Europolu a styční dôstojníci, ako aj osoby, na ktoré sa vzťahuje povinnosť uvedená v odseku 2, nesmú bez vedomia riaditeľa a v prípade riaditeľa bez vedomia správnej rady, vypovedať, či už na súde alebo mimo neho, alebo vydávať akékoľvek vyhlásenia týkajúce sa skutočností alebo informácií, s ktorými sa oboznámili počas plnenia svojich povinností alebo počas vykonávania svojej činnosti.
V závislosti od konkrétneho prípadu sa riaditeľ alebo správna rada obrátia na súd alebo iný príslušný orgán s cieľom prijať potrebné opatrenia v súlade s platnými vnútroštátnymi právnymi predpismi, do ktorých pôsobnosti patrí orgán, na ktorý sa obrátili. Cieľom týchto opatrení môže byť úprava postupov svedeckej výpovede s cieľom zachovávať dôverný charakter informácií alebo v prípade, že to príslušné vnútroštátne právne predpisy umožňujú, odmietnutie poskytnutia príslušných údajov, ak je to dôležité pre ochranu záujmov Europolu alebo členského štátu.
Ak právne predpisy členských štátov priznávajú právo odmietnuť svedeckú výpoveď, musia osoby, od ktorých sa poskytnutie svedeckej výpovede požaduje, dostať povolenie tak učiniť. Takéto povolenie vydáva riaditeľ a v prípadoch, keď má svedeckú výpoveď poskytnúť riaditeľ, vydáva povolenie správna rada. Ak je o poskytnutie svedeckej výpovede požiadaný styčný dôstojník a táto výpoveď sa týka informácií, ktoré získa od Europolu, takéto povolenie sa vydá iba po získaní súhlasu členského štátu zodpovedného za príslušného styčného dôstojníka.
Ak okrem toho existuje možnosť, že sa svedecká výpoveď môže týkať aj informácií a poznatkov, ktoré členský štát poskytol Europolu, alebo ktoré sa zjavne týkajú členského štátu, je pred udelením povolenia potrebné požiadať príslušný členský štát o pozíciu.
Povolenie na poskytnutie svedeckej výpovede je možné zamietnuť, iba ak je to potrebné na ochranu prvoradých záujmov Europolu alebo členského štátu alebo iných štátov, ktoré potrebujú ochranu. 
Táto povinnosť platí i po ukončení funkčného obdobia alebo zamestnania alebo po ukončení vykonávania činnosti.
4.	Každý členský štát posudzuje porušenie povinnosti obozretného konania a zachovávania dôverných informácií ustanovenej v odsekoch 2 a 3 ako porušenie povinností uložených jeho vnútroštátnymi právnymi predpismi o úradných alebo profesionálnych tajomstvách, alebo ustanoveniami týkajúcimi sa ochrany dôverných materiálov.
Každý členský štát prípadne zavedie najneskôr ku dňu nadobudnutia platnosti tohto dohovoru v rámci svojich vnútroštátnych právnych predpisov, predpisy alebo ustanovenia potrebné na súdne stíhanie za porušenie povinnosti obozretného konania a zachovávania dôverných informácií uvedenej v odsekoch 2 a 3. Každý členský štát zabezpečuje, aby sa takéto predpisy a ustanovenia vzťahovali aj na jeho vlastných zamestnancov prichádzajúcich do styku s Europolom pri výkone svojich pracovných povinností.

Článok 33
Jazyky
1.	Správy a všetky ďalšie písomnosti a dokumentácia predkladané správnej rade sa predkladajú vo všetkých úradných jazykoch Európskej únie. Pracovnými jazykmi správnej rady sú úradné jazyky Európskej únie.
2.	Preklady potrebné na prácu Europolu zabezpečuje prekladateľské centrum inštitúcií Európskej únie.

Článok 34
Poskytovanie informácií Európskemu parlamentu
1.	Predsedníctvo Rady predloží každý rok Európskemu parlamentu osobitnú správu o práci Europolu. Každú prípadnú zmenu tohto dohovoru je nutné konzultovať s Európskym parlamentom.
2.	Predsedníctvo Rady alebo jeho zástupca vymenovaný predsedníctvom majú vo vzťahu k Európskemu parlamentu zohľadňovať povinnosť obozretného konania a zachovávania dôverných informácií.
3.	Povinnosť ustanovená v tomto článku sa nedotýka práva národných parlamentov, článku K.6 Zmluvy o Európskej únii a všeobecných zásad upravujúcich vzťahy s Európskym parlamentom podľa hlavy VI Zmluvy o Európskej únii.

Článok 35
Rozpočet
1.	Pre každý rozpočtový rok sa pripravujú odhady všetkých príjmov a výdavkov Europolu vrátane všetkých výdavkov spoločného dozorného orgánu a sekretariátu, zriadených Europolom na základe článku 22 a tieto položky sa zahrnú do rozpočtu. K rozpočtu má byť pripojený aj plán jeho plnenia. Rozpočtový rok sa začína 1. januára a končí 31. decembra.
Príjmy a výdavky uvedené v rozpočte sú vyrovnané.
Spoločne s rozpočtom sa vypracúva aj päťročný finančný plán.
2.	Rozpočet sa financuje z príspevkov členských štátov a z iných vedľajších príjmov. Finančný príspevok každého členského štátu sa ustanovuje na základe pomeru jeho hrubého národného produktu k súčtu hrubých národných produktov členských štátov za rok predchádzajúci roku, na ktorý sa rozpočet pripravuje. Na účely tohto odseku pojem „hrubý národný produkt“ je hrubý národný produkt ustanovený v súlade so smernicou Rady 89/130/EHS, Euratom z 13. februára 1989 o harmonizácii výpočtu hrubého národného produktu v trhových cenách.
3.	Najneskôr do 31. marca každého roka vypracúva riaditeľ návrh rozpočtu a návrh plánu plnenia na nasledujúci rozpočtový rok a po ich posúdení finančným výborom ich spolu s návrhom päťročného finančného plánu predkladá správnej rade.
4.	Správna rada prijíma rozhodnutie týkajúce sa päťročného finančného plánu. Prijíma ho jednomyseľne.
5.	Po obdržaní stanoviska správnej rady Rada schvaľuje v súlade s postupom ustanoveným v hlave VI Zmluvy o Európskej únii rozpočet Europolu najneskôr do 30. júna roku predchádzajúceho rozpočtového roku. Prijíma ho jednomyseľne. Po schválení rozpočtu Radou vzniká každému členskému štátu povinnosť uhradiť čo najrýchlejšie príslušný finančný príspevok.
6.	Riaditeľ vykonáva rozpočet v súlade s finančným nariadením uvedeným v odseku 9.
7.	Monitorovanie záväzkov, uhrádzanie výdavkov, plnenie a získavanie príjmov vykonáva finančný kontrolór z oficiálneho audítorského orgánu jedného z členských štátov, ktorého vymenúva správna rada na základe jednomyseľného rozhodnutia. Finančný kontrolór sa zozpovedá správnej rade. Finančné nariadenie mu môže umožňovať, aby v prípade niektorých typov príjmov a výdavkov mohol finančný kontrolór vykonávať ich monitorovanie ex-post.
8.	Finančný výbor je zložený z predstaviteľov členských štátov, ktorí sú odborníkmi na otázky rozpočtu, po jednom za každý členský štát. Jeho úlohou je pripravovať diskusiu o rozpočtových a finančných záležitostiach.
9.	V súlade s postupom ustanoveným v Hlave VI Zmluvy o Európskej únii Rada jednomyseľne prijíma finančné nariadenie špecifikujúce hlavne podrobné pravidlá vypracovávania, zmien a plnenia rozpočtu a monitorovania jeho vykonávania, ako aj spôsob, akým majú členské štáty uhrádzať svoje finančné príspevky.

Článok 36
Audit
1.Účty týkajúce sa všetkých príjmov a výdavkov obsiahnutých v rozpočte, ako aj súvaha obsahujúca aktíva a pasíva Europolu, podliehajú v súlade s finančným nariadením každoročnému auditu. Na tento účel predkladá riaditeľ správu o ročnom vyúčtovaní najneskôr do 31. mája nasledujúceho roka. 
2.	Audit vykonáva spoločný audítorský výbor zložený z troch členov, ktorých na základe návrhu svojho prezidenta vymenúva Účtovný dvor Európskych spoločenstiev. Dĺžka funkčného obdobia členov spoločného audítorského výboru je tri roky; členovia sa vo výbore striedajú takým spôsobom, že každý rok sa vo výbore vymení ten člen, ktorý v ňom pôsobil už tri roky. Napriek ustanoveniam druhej vety sa dĺžka funkčného obdobia členov audítorského výboru, ktorý začína svoju činnosť bezprostredne po začiatku činnosti Europolu, stanuje žrebovaním týmto spôsobom: dĺžka funkčného obdobia člena, ktorý
-	je vyžrebovaný ako prvý, je dva roky;
-	je vyžrebovaný ako druhý, je tri roky;
-	je vyžrebovaný ako tretí, je štyri roky.
Všetky náklady súvisiace s vykonávaním auditu sú hradené z rozpočtu ustanoveného v článku 35.
3.	V súlade s postupom ustanoveným v Hlave VI Zmluvy o Európskej únii predkladá spoločný audítorský výbor Rade audítorskú správu o účtovnej závierke; ešte predtým však majú riaditeľ a finančný kontrolór možnosť vyjadriť svoje stanovisko k audítorskej správe a správu prerokúva správna rada.
4.	Riaditeľ Europolu poskytuje členom spoločného audítorského výboru všetky informácie a pomoc, ktoré potrebujú na plnenie svojej úlohy.
5.	Rada po preskúmaní správy o účtovnej závierke vydáva rozhodnutie o schválení rozpočtu súvisiace s plnením rozpočtu za príslušný rozpočtový rok, ktoré odovzdá riaditeľovi.
6.	Presné pravidlá vykonávania auditu sú ustanovené vo finančnom nariadení.

 Článok 37
Dohoda o sídle
Potrebné opatrenia týkajúce sa umiestnenia Europolu v štáte, v ktorom má sídliť, a materiálnych možností, ktoré má tento štát Europolu poskytovať, ako aj konkrétne predpisy uplatniteľné v tomto štáte na členov orgánov Europolu, zástupcov riaditeľa Europolu, zamestnancov Europolu a ich rodinných príslušníkov, sa ustanovujú v dohode o sídle medzi Europolom a Holandským kráľovstvom, ktorá sa má uzavrieť po obdržaní jednomyseľného schválenia správnou radou.

HLAVA VI
zodpovednosť a právna ochranA

Článok 38
Zodpovednosť za neoprávnené alebo nesprávne spracovávanie údajov
1.	Každý členský štát je v súlade so svojimi vnútroštátnymi právnymi predpismi zodpovedný za všetky škody spôsobené osobe v dôsledku právnych alebo skutkových chýb v údajoch uchovávaných alebo spracovávaných Europolom. Poškodená strana môže podať žalobu o náhradu škody iba na ten členský štát, v ktorom nastala udalosť vedúca k poškodeniu, pričom ju má predložiť súdu, pod ktorého právomoc príslušná záležitosť patrí podľa vnútroštátnych právnych predpisov dotknutého členského štátu. Členský štát nemôže tvrdiť, že chybné údaje mu poskytol iný členský štát s cieľom vyhnúť sa svojej zodpovednosti voči poškodenej strane, ktorá preňho vyplýva z jeho vnútroštátnych právnych predpisov.
2.	V prípade, že takéto právne alebo skutkové chyby vznikli v dôsledku chybnej komunikácie alebo v dôsledku nesplnenia si povinností ustanovených týmto dohovorom zo strany jedného alebo viac členských štátov, alebo v dôsledku neoprávneného alebo nesprávneho uchovávania alebo spracovávania údajov Europolom, je Europol alebo dotknutý členský štát povinný na požiadanie refundovať sumu vyplatenú ako náhradu škody, s výnimkou prípadov, ak údaje používal členský štát, na ktorého území došlo k poškodeniu v dôsledku porušenia tohto dohovoru.
3.	Každý spor medzi členským štátom a Europolom alebo iným členským štátom týkajúce sa zásady preplatenia náhrady škody alebo jej výšky musí byť postúpený správnej rade, ktorá má záležitosť rozhodnúť dvojtretinovou väčšinou.

 Článok 39
Ďalšia zodpovednosť
1.	Zmluvná zodpovednosť Europolu sa riadi právom uplatniteľným na dotknutú zmluvu.
2.	V prípade nezmluvnej zodpovednosti je Europol povinný nezávisle od zodpovednosti podľa článku 38 dojednať nápravu všetkých škôd zavinených jeho orgánmi, zástupcami jeho riaditeľa alebo jeho zamestnancami pri plnení ich povinností, ak je možné pripísať im zavinenie týchto škôd, bez ohľadu na odlišné postupy uplatňovania nárokov na náhradu škody vyplývajúce z rozdielov medzi právom členských štátov.
3.	Poškodená strana má právo žiadať, aby sa Europol voči nej zdržal akéhokoľvek konania, alebo aby už začaté konanie zastavil.
4.	Vnútroštátne súdy členských štátov príslušné riešiť spory súvisiace so zodpovednosťou Europolu uvedenou v tomto článku sa určujú odkazom na príslušné ustanovenia Bruselského dohovoru z 27. septembra 1968 právomoci a výkone rozhodnutí v občianskoprávnych a obchodných záležitostiach v znení dohôd o pristúpení.

 Článok 40
Riešenie sporov
1.	O sporoch medzi členskými štátmi týkajúcich sa výkladu alebo uplatňovania tohto dohovoru diskutuje v úvodnom štádiu Rada v súlade s postupom ustanoveným v Hlave VI Zmluvy o Európskej únii s cieľom hľadať riešenie.
2.	Ak sa takéto spory nevyriešia do šiestich mesiacov, členské štáty, ktoré sú zúčastnenými stranami sporu, sa na základe vzájomnej dohody rozhodnú o spôsobe, akým sa majú vyriešiť.
3.	Ustanovenia o odvolaní uvedené v predpisoch týkajúcich sa podmienok zamestnávania dočasných a pomocných zamestnancov Európskych spoločenstiev sa vzťahujú na zamestnancov Europolu rovnako.

 Článok 41
Výhody a imunity
1.	Europolu, členom jeho orgánov, zástupcom jeho riaditeľa a jeho zamestnancom prináležia výhody a imunita, ktoré sú potrebné na plnenie ich úloh v súlade s protokolom ustanovujúcim predpisy, ktoré sa majú uplatňovať vo všetkých členských štátoch.
2.	Holandské kráľovstvo a ostatné členské štáty sa rovnako dohodnú na tom, že styčným dôstojníkom vyslaným z iných členských štátov, ako aj ich rodinným príslušníkom patria výhody a imunity, ktoré sú potrebné na plnenie úloh styčných dôstojníkov Europolu.
3.	Protokol uvedený v odseku 1 Rada prijíma jednomyseľným rozhodnutím v súlade s postupom ustanoveným v Hlave VI Zmluvy o Európskej únii a schvaľujú ho členské štáty v súlade so svojimi príslušnými ústavnými predpismi.

HLAVA vii
ZÁVEREČNÉ USTANOVENIA

Článok 42
Vzťahy s tretími štátmi a s tretími orgánmi
1.	Ak je to dôležité pre plnenie úloh opísaných v článku 3, Europol nadväzuje a udržiava vzťahy spolupráce s tretími orgánmi podľa článku 10 ods. 4, body 1 až 3. Správna rada jednomyseľne vypracováva predpisy, ktorými sa majú takéto vzťahy riadiť. Toto ustanovenie sa nedotýka článku 10 ods. 4 a 5 a článku 18 ods. 2; výmeny osobných údajov sa uskutočňujú výlučne v súlade s ustanoveniami Hláv II až IV tohto dohovoru.
2.	Ak je to potrebné na plnenie úloh opísaných v článku 3, Europol môže nadväzovať a udržiavať vzťahy s tretími štátmi a tretími orgánmi podľa článku 10 ods. 4, body 4, 5, 6 a 7. Po obdržaní stanoviska správnej rady Rada v súlade s postupom ustanoveným v hlave VI Zmluvy o Európskej únii jednomyseľne vypracováva predpisy, ktorými sa majú riadiť vzťahy uvedené v prvej vete. Tretia veta odseku 1 platí rovnako.

Článok 43
Zmeny a doplnky dohovoru
1.	V súlade s postupom ustanoveným v Hlave VI Zmluvy o Európskej únii Rada na základe návrhu členského štátu a po konzultácií so správnou radou jednomyseľne rozhoduje podľa článku K.1 ods. 9 Zmluvy o Európskej únii o každej zmene a doplnku tohto dohovoru, ktorú odporúča členským štátom na prijatie v súlade s ich príslušnými ústavnými predpismi.
2.	Zmeny a doplnky vstupujú do platnosti v súlade s článkom 45 ods. 2 tohto dohovoru.
3.	Rada však môže v súlade s postupom ustanoveným v Hlave VI Zmluvy o Európskej únii a na základe podnetu členského štátu a po diskusii správnej rady o tejto záležitosti jednomyseľne rozhodnúť o rozšírení, zmene a doplnku definícií foriem trestných činov uvedených v prílohe. Okrem toho sa môže Rada rozhodnúť zaviesť nové definície foriem trestných činov uvedených v Prílohe. 
4.	Generálny tajomník Rady Európskej únie oznamuje všetkým členským štátom dátum nadobudnutia platnosti zmien a doplnkov. 

 Článok 44
Výhrady
Výhrady k tomuto dohovoru nie sú prípustné.

Článok 45
Nadobudnutie platnosti
1.	Tento dohovor podlieha schváleniu členskými štátmi v súlade s ich príslušnými ústavnými predpismi.
2.	Členské štáty oznamujú depozitárovi splnenie svojich ústavných predpisov týkajúcich sa schválenia tohto dohovoru.
3.	Tento dohovor nadobudne platnosť v prvý deň mesiaca, ktorý nasleduje po uplynutí trojmesačnej lehoty po oznámení uvedenom v odseku 2 členským štátom, ktorý ako člen Európskej únie ku dňu prijatia aktu o vypracovaní tohto dohovoru ako posledný splnil túto formalitu.
4.	Bez toho, aby bol dotknutý odsek 2, Europol nezačne vykonávať svoju činnosť podľa tohto dohovoru skôr, ako nadobudne platnosť posledný z aktov uvedených v článkoch 5 ods. 7, 10 ods. 1, 24 ods. 7, 30 ods. 3, 31 ods. 1, 35 ods. 9, 37 a 41 ods. 1 a ods. 2.
5.	Ak Europol začne vykonávať svoju činnosť, ukončí svoju činnosť Protidrogová jednotka Europolu na základe spoločnej akcie o Protidrogovej jednotke Europolu z 10. marca 1995. Súčasne prechádzajú do vlastníctva Europolu všetky zariadenia financované zo spoločného rozpočtu Protidrogovej jednotky Europolu, vyvinuté alebo vyrobené Protidrogovou jednotkou Europolu, ako aj všetky zariadenia, ktoré jej bezplatne poskytol do trvalého užívania štát, v ktorom má Protidrogová jednotka Europolu sídlo, spolu s celým archívom a nezávisle vedenými súbormi údajov tejto jednotky.
6.	Keď Rada prijme akt o vypracovaní tohto dohovoru, členské štáty prijmú buď individuálne alebo spoločne a v súlade so svojimi vnútroštátnymi právnymi predpismi všetky prípravné opatrenia potrebné na začiatok činnosti Europolu.

Článok 46
Pristúpenie nových členských štátov
1.	Tento dohovor je otvorený na pristúpenie každému štátu, ktorý sa stane členom Európskej únie.
2.	Text tohto Dohovoru v jazyku pristupujúceho štátu vypracovaný Radou Európskej únie je autentický.
3.	Listiny o pristúpení sa uložia u depozitára.
4.	Vo vzťahu k štátu, ktorý k dohovoru pristúpi, nadobudne tento dohovor platnosť v prvý deň mesiaca nasledujúceho po uplynutí troch mesiacov odo dňa uloženia listiny o pristúpení alebo v deň nadobudnutia platnosti tohto dohovoru v prípade, že v čase uplynutia uvedeného obdobia dohovor ešte nenadobudol platnosť.

Článok 47
Depozitár
1.	Depozitárom tohto dohovoru je generálny tajomník Rady Európskej únie.
2.	Oznámenia, listiny o pristúpení alebo výmenné listy týkajúce sa tohto dohovoru depozitár uverejňuje v Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev. 

Príloha
Uvedená v článku 2
Zoznam ďalších závažných foriem medzinárodného zločinu, s ktorými môže Europol zaoberať okrem tých, ktoré sú uvedené v článku 2 ods. 2, a to v súlade so svojim cieľom ustanoveným v článku 2 ods. 1:
Proti životu, zdraviu alebo osobnej slobode:
-	vražda, ublíženie na zdraví
-	obchodovanie s ľuďmi
-	únosy, obmedzovanie osobnej slobody a branie rukojemníka
-	rasizmus a xenofóbia

Proti majetku a poriadku vo verejných veciach:
-	lúpež
-	nezákonné obchodovanie s kultúrnym majetkom, vrátane starožitností a umeleckých diel
-	podvod a sprenevera
-	vydieranie a hrubý nátlak
-	zneužitie účasti na hospodárskej súťaži
-	falšovanie a pozmeňovanie verejnej listiny, úradnej pečate a úradnej uzávery
-	falšovanie a pozmeňovanie peňazí a cenných papierov
-	poškodenia a zneužitie záznamu na nosiči informácií
-	korupcia

Proti životnému prostrediu:
-	nedovolené ozbrojovanie
-	nedovolené obchodovanie s chránenými živočíchmi 
-	nedovolené obchodovanie s chránenými rastlinami alebo exemplármi 
-	ohrozenie životného prostredia
-	klonovanie ľudskej bytosti
V súlade s článkom 2 ods. 2 právomoc Europolu zaoberať sa niektorou z  uvedených foriem trestnej činnosti znamená, že Europol je taktiež príslušný zaoberať sa aj so súvisiacim praním špinavých peňazí a ďalšími súvisiacimi trestnými činmi.
Pokiaľ ide o formy trestných činov uvedených v článku 2 ods. 2, na účely tohto dohovoru:
-	„zločin spojený s jadrovými a rádioaktívnymi látkami“ sú trestné činy uvedené v článku 7 ods. 1 Dohovoru o fyzickej ochrane jadrových materiálov, podpísaného vo Viedni a New Yorku 3. marca 1980, a trestné činy súvisiace s jadrovými, resp. rádioaktívnymi materiálmi definovanými v článku 197 Zmluvy o Euratome a v smernici 80/836/Euratom z 15. júla 1980,
-	„nezákonné prevádzanie prisťahovalcov“ sú činnosti zamerané na vedomé uľahčovanie vstupu prisťahovalcov na územie členských štátov Európskej únie a získanie ubytovania alebo zamestnania na tomto území, ktoré je v rozpore s predpismi uplatniteľnými v členských štátoch a ktoré sa vykonáva s cieľom finančného zisku,
-	„obchodovanie s ľuďmi“ je podrobovanie osoby reálnej a nezákonnej nadvláde inej osoby za použitia násilia, vyhrážok, zneužívania právomoci alebo intríg s úmyslom jej využívania na prostitúciu, formy sexuálneho zneužívania a týranie maloletých alebo obchodovanie s opustenými deťmi,
-	„trestné činy súvisiace s motorovými vozidlami“ sú neoprávnené  používanie alebo odcudzovanie motorových vozidiel, nákladných vozidiel, návesov, nákladov nákladných vozidiel a návesov, autobusov, motocyklov, obytných prívesov a poľnohospodárskych vozidiel, pracovných vozidiel a náhradných súčiastok do takýchto vozidiel, ako aj ich prechovávanie a zatajovanie,
-	„nezákonné pranie peňazí“ sú trestné činy uvedené v článku 6 ods. 1 až 3 Dohovoru Rady Európy o praní peňazí, vyhľadávaní, zabavovaní a konfiškácii ziskov z trestnej činnosti, podpísaného v Štrasburgu 8. novembra 1990.
Formy zločinu uvedené v článku 2 a v tejto prílohe posudzujú príslušné vnútroštátne orgány v súlade s vnútroštátnym právom príslušných členských štátov.

Vyhlásenie
Článok 40 ods. 2
“Tieto členské štáty súhlasia s tým, že v takýchto prípadoch budú systematicky predkladať príslušné spory Súdnemu dvoru Európskych spoločenstiev:
-	Belgické kráľovstvo,
-	Dánske kráľovstvo,
-	Spolková republika Nemecko,
-	Helénska republika,
-	Španielske kráľovstvo,
-	Francúzska republika,
-	Írsko,
-	Talianska republika,
-	Luxemburské veľkovojvodstvo,
-	Holandské kráľovstvo,
-	Rakúska republika,
-	Portugalska republika, 
-	Fínska republika,
-	Švédske kráľovstvo.”