Author: MKSR

Správa 
o krízovej situácii v Matici slovenskej a návrhu na jej riešenie

	Matica slovenská (ďalej MS) je jednou z najvýznamnejších inštitúcií, ktoré sa zaslúžili o rozvoj slovenskej vedy, kultúry, vzdelanosti a národného sebauvedomovania. Z jej činnosti sa v priebehu historického vývoja vytvorili základy pre vznik a pôsobenie viacerých národných inštitúcií, ako sú napr. Slovenská akadémia vied, Slovenský národný archív, Slovenské národné múzeum a ďalšie. Ako mnohé iné inštitúcie, aj MS mala svoj vlastný vývoj, významne ovplyvnila vývoj nášho národného spoločenstva, ale aj sama bola, je a bude týmto vývojom ovplyvňovaná. Je len prirodzené, že iné úlohy plnila v časoch národnej neslobody, iné v čase počiatkov československej štátnosti a iné úlohy môže plniť v podmienkach štátnej nezávislosti demokratickej samostatnej Slovenskej republiky.
	Pohľad cez krátky historický exkurz hovorí o tom, že MS bola založená pred 139 rokmi – 4. augusta 1863. Roku 1875 uhorská vláda jej činnosť zakázala. MS bola obnovená 1. januára 1919 a v období 1. ČSR sa stala významnou a aj zo štátnych prostriedkov podporovanou inštitúciou. V čase existencie vojnovej Slovenskej republiky bol 1. mája 1941 Maticou založený spolok – Slovenská národná knižnica, ktorý túto knižnicu aj vytvoril. V priebehu 40-tych rokov knižnica splynula s pôvodnou bibliotékou MS. Po prijatí zákona SNR z roku 1954 sa MS stala Slovenskou národnou knižnicou. V roku 1968 prijala SNR zákon, ktorým sa MS stáva celonárodnou kultúrnou ustanovizňou. Zákon z roku 1973 ustanovil MS ako štátnu organizáciu priamo riadenú Ministerstvom kultúry SSR. V roku 1975 bola sprístupnená pre potreby odborných (inštitučných) zložiek a verejnosti moderná budova v Martine na Hostihore. Bola to azda najvýznamnejšia štátna inštitúcia odvetvia kultúry v období rokov 1945 – 1989.
	Zákon SNR č. 196/1991 Zb. umožnil MS plne obnoviť svoju činnosť, vrátane budovania členskej základne. Tento zákon rozlišoval inštitučnú a spolkovú zložku MS. Zákonom bol zabezpečený priamy vplyv štátu (zriaďovateľská pôsobnosť) na činnosť inštitučnej zložky. V súčasnosti platný zákon č. 68/1997 Z. z. tieto zložky nerozlišuje. MS deklaruje ako verejnoprávnu ustanovizeň a zveruje jej o. i. aj úlohy týkajúce sa starostlivosti o zachovanie národného povedomia Slovákov – krajanov žijúcich v zahraničí, podporovania propagácie SR aj vlastnými informačnými a kultúrnymi strediskami utvorenými v zahraničí, vydávania pôvodnej slovenskej umeleckej tvorby, vedeckých diel a publicistiky atď. 
	Tieto a mnohé ďalšie činnosti obsiahnuté v tomto zákone ako „úlohy zverené Matici slovenskej štátom“, však štát financuje zo štátneho rozpočtu aj prostredníctvom iných špecializovaných inštitúcií, vedy, kultúry, zahraničných stykov a pod., ako sú napr. Slovenská akadémia vied, Generálny sekretariát pre zahraničných Slovákov pri Úrade vlády SR a Dom zahraničných Slovákov, či Literárne informačné centrum. Úplne špecifická situácia v tomto nastala po prijatí zákona č. 182/2000 Z. z. o knižniciach, ktorým bola spojením Slovenskej národnej knižnice a Pamätníka národnej kultúry zriadená Slovenská národná knižnica ako samostatná rozpočtová organizácia v priamej zriaďovateľskej pôsobnosti Ministerstva kultúry SR. Týmto bola z MS zákonom odčlenená značná časť majetku, vrátane nehnuteľností, takmer polovica všetkých pracovníkov a zákon znamenal aj výrazný vstup do ekonomických a finančných vzťahov. 
	Ministerstvo kultúry SR, aj vzhľadom na objektívnu potrebu zabezpečiť predovšetkým činnosť Slovenskej národnej knižnice, nemohlo v rámci obmedzených finančných možností rozpočtu v dostatočnej miere vyhovieť požiadavkám MS. Objem finančnej dotácie vrátane účelových transferov z Ministerstva kultúry SR pre MS klesol zo 109,9 mil. Sk v roku 1999 (vrátane Slovenskej národnej knižnice) na 58,8 mil. Sk v roku 2000 (po odčlenení Slovenskej národnej knižnice), cez 24,6 mil. Sk v roku 2001 na 10,5 mil. Sk v roku 2002 (údaj bez účelových transferov z grantového systému MK SR), s účelovým určením pre požičovňu kostýmov, vydavateľstvo MS, Domy MS a edíciu exilovej literatúry. Bez akejkoľvek dotácie zostali všetky ostatné útvary MS. 
	Finančná nerovnováha medzi potrebami a možnosťami MS, ktorá trvá už 3 roky, vyčerpala jej neštátne zdroje i disponibilné rezervy úspor. Tento stav si vynútil, aby bol, počnúc septembrom 2001, riešený pôžičkami. Technický a investičný rozvoj MS by si vyžiadal cca 40 miliónov Sk. Nevyhnutná je rekonštrukcia II. budovy MS v Martine, na ktorú Ministerstvo kultúry SR vyčlenilo 3,5 mil. Sk. Vedenie MS bolo v rokoch 2000 – 2002 nútené prepúšťať zamestnancov. V priebehu uplynulých 3 rokov klesol ich počet zo 163 na 120, pričom tento stav sa bude musieť ďalej znižovať.
	Súčasný nepriaznivý stav donútil vedenie MS opätovne sa obrátiť na najvyšších ústavných činiteľov so žiadosťou o pomoc pri odvrátení finančného kolapsu MS. Aktuálna požiadavka vedenia MS sa dotýka najmä mzdových prostriedkov, energií a služieb v celkovej výške 4,4 mil. Sk v tomto členení:
mzdové prostriedky -		2 427 tis. Sk
zákonné sociálne poistenie - 	   873 tis. Sk
spotreba materiálu -		   100 tis. Sk
spotreba energií - 			   100 tis. Sk
ostatné služby - 			   900 tis. Sk

	Mzdové prostriedky a zákonné poistenie predstavujú objem, ktorý postačuje na krytie miezd pre 2/3 pracovníkov MS na obdobie 2 mesiacov. Za obdobie január – júl 2002 použili z neštátnych zdrojov 9,3 mil. Sk na mzdy a zákonné poistenie. Naviac vrátili pôžičku 4 mil. Sk, ktorou riešili výplaty miezd zamestnancov v období september – december 2001. Požadovaná čiastka 3,3 mil. Sk by pomohla preklenúť obdobie august – september 2002 s tým, že financovanie mzdových nákladov v období október – december 2002 by museli riešiť novou pôžičkou. Vedenie MS pripomína, že stav jej zamestnancov je na nutnom minime a sú v ňom zahrnutí aj tí, ktorí sa podieľajú na zabezpečovaní správy majetku štátu.
	Z uvedeného je zrejmé, že v dôsledku nízkeho príspevku zo štátneho rozpočtu sa MS ocitá v platobnej neschopnosti, ktorú doteraz odvracala len vďaka úsporným opatreniam, pôžičkám a výnosom z vlastnej hospodárskej činnosti. Tieto sú však už vyčerpané a ani ďalšie prostriedky doteraz schválené z účelových fondov Ministerstva kultúry SR a VPS na projekty MS nebudú stačiť na odvrátenie finančnej krízy a platobnej neschopnosti MS. 
	Schválením uvedenej čiastky vo výške 4,4 mil. Sk vláda SR krízový stav v MS nevyrieši, ale pomôže preklenúť časť nepriaznivého obdobia, v ktorom sa MS nachádza. Paralelne by mal začať prebiehať proces, v ktorom sa nanovo definuje postavenie MS aj v prípadnej novele zákona, vrátane hľadania prostriedkov pre MS z iných zdrojov či vytvorenia samostatnej rozpočtovej kapitoly.