Author: user
Company: MZV SR

Informácia
o priebehu a výsledkoch oficiálnej návštevy ministra zahraničných vecí
Slovenskej republiky Jána Kubiša v Gruzínsku v dňoch 26.-28.11.2007

Minister zahraničných vecí SR Ján Kubiš uskutočnil 26.-28. novembra 2007 oficiálnu návštevu GE. Okrem rokovaní s rezortným kolegom Gelom Bezuašvilim sa minister J. Kubiš stretol s predsedom vlády Vladimerom Gurgenidzem, ako aj s predsedníčkou parlamentu Nino Burdžanadzeovou (po abdikácii M. Saakašviliho 25. novembra t.r. v súvislosti s jeho kandidatúrou v januárových prezidentských voľbách, vykonáva aj právomoci hlavy štátu). Minister J. Kubiš ďalej rokoval s vicepremiérom pre európsku a euroatlantickú integráciu Georgem Baramidzem, vicepremiérom pre riešenie konfliktných otázok Davidom Bakradzem, so zástupcami parlamentnej (Mamuka Katsitadze, Tamaz Kacheišvili, Gocha Tojna) i mimoparlamentnej opozície (Kakha Kukava, Koba Davitašvili, Tina Khidašeli, Levan Gačečiladze – opozičný prezidentský kandidát), s osobitným predstaviteľom GT RE v GE Igorom Gaonom, so zástupcom vedúcej misie OBSE v GE Vesselinom Nikolajevom, vedúcim zastúpenia EK v GE Perom Eklundom ako aj s predstaviteľmi mimovládnych organizácií (Georgian Foundation for Strategic and International Studies, Georgian Young Lawyers Association, Council of Foreign Relations of Georgia, International Society for Fair Elections and Democracy, New Generation – New Initiative). 

Najdôležitejšie momenty z rokovaní
a) dvojstranné vzťahy a spolupráca
Minister J. Kubiš na stretnutiach s gruzínskymi partnermi zdôraznil, že vo vzťahoch medzi SR a GE nie sú nijaké problémy a otvorené otázky. Napriek tejto skutočnosti sú však vzťahy značne nerozvinuté. Nedostatočný je rozvoj politického dialógu, ekonomických aj kultúrnych kontaktov. Je v záujme oboch strán hľadať spoločné opatrenia na realizáciu praktických krokov, ktoré odstránia tento nepriaznivý stav. Obe strany sa dohodli na potrebe realizácie impulzov na ich intenzifikáciu. 
Gruzínska strana má záujem o poskytnutie informácií o skúsenostiach z procesu transformácie ekonomiky SR, ako aj z obdobia prístupového procesu do euroatlantických štruktúr. 
V oblasti vzájomných vzťahov existuje ešte pomerne rozsiahly nevyužitý potenciál, predovšetkým vo sfére hospodárskych kontaktov. V rámci výraznej liberalizácie gruzínskej ekonomiky a významného zlepšenia investičnej klímy sa otvára široký priestor aj pre slovenských podnikateľov – potrebné je podporovať konkrétne projekty jednotlivých investorov a exportérov. 
V súvislosti so záujmom o rozšírenie ekonomickej spolupráce bola vyjadrená potreba čo najskôr podpísať niektoré dôležité dohody, najmä o podpore investícií a zamedzení dvojitého zdanenia. Perspektívu má aj vzájomná spolupráca v oblasti turistiky, vzájomným vzťahom v tejto sfére by prospela priama letecká linka Bratislava-Tbilisi (nízke náklady leteckých spoločností na tbiliskom letisku, výhodné dopravné spojenie do Baku aj Jerevanu).
Gruzínska strana pozitívne hodnotila vytvorenie Skupiny priateľstva s GE v NR SR (bola založená počas zasadnutia Medziparlamentnej únie v decembri 2006). Vedúci predstavitelia GE ocenili tiež podporu SR ,,Novej skupine priateľov GE“ (Cieľom zoskupenia je napomôcť eurointegračným a euroatlantickým snaženiam Gruzínska a v tomto smere pomoc pri realizácii politických, hospodárskych a administratívnych reforiem) a vyjadrili záujem o zriadenie ZÚ SR v GE.   

b) vzťahy Európska únia - Gruzínsko
	Predstavitelia Gruzínska naďalej považujú členstvo v EÚ za dlhodobý strategický cieľ GE, pričom v záujme jeho dosiahnutia sa v najbližšom období budú usilovať o čo najväčšie posilňovanie a prehlbovanie spolupráce s Úniou. Tbilisi očakáva pokračujúcu spoluprácu pri svojich rokovaniach s EÚ o Dohode o voľnom obchode ako aj o Dohode o zjednodušení vízového režimu.
GE sa svojou polohou stáva jednou z kľúčových krajín pre diverzifikáciu energetických zdrojov a dopravných koridorov pre EÚ (tranzit energonosičov cez územie GE ako dôležitá alternatíva pri snahách o dosahovanie energetickej bezpečnosti EÚ). 
Potenciál v spolupráci s EÚ vidí Tbilisi aj v oblasti pohraničnej bezpečnosti, mierového riešenia konfliktov, boja proti korupcii, posilňovania právneho štátu a demokratických inštitúcií, či v zlepšovaní investičného prostredia. 

c) vzťahy NATO - Gruzínsko
Najvyšší predstavitelia GE na rokovaniach zdôrazňovali, že rovnako ako členstvo v EÚ, aj vstup do NATO ostáva hlavnou prioritou zahraničnej politiky GE. V tejto strategickej otázke panuje v krajine všeobecný konsenzus – vstup podporuje vláda, opozícia a dlhodobo  aj rozhodujúca časť občanov GE. 
GE chce byť členom NATO v najkratšom možnom termíne, v záujme toho je pripravené plniť požadované podmienky a kritéria. GE má ambície čo najskôr obdržať MAP (Membership Action Plan) – v tejto súvislosti očakáva ,,pozitívny odkaz“ od blížiaceho sa summitu v Bukurešti. Prípadný neúspech GE v tejto otázke by bol pre Moskvu jednoznačným signálom, že jej taktika destabilizácie GE je úspešná a vedie k želanému cieľu –  k zabráneniu, príp. k výraznému spomaleniu procesu vstupu GE do NATO.  
GE si uvedomuje, že musí pomoc v oblasti bezpečnosti nielen prijímať, ale sa na jej zabezpečovaní v medzinárodnom kontexte aj aktívne zúčastňovať – svojím pôsobením v medzinárodných operáciách (KFOR, Iracká sloboda) sa presúva z pozície konzumenta do úlohy prispievateľa k bezpečnosti, pričom gruzínski predstavitelia potvrdili, že v tomto trende je GE pripravené pokračovať aj v budúcnosti.

d) vzťahy Gruzínsko - Rusko
Gruzínske vedenie na rokovaniach s ministrom zahraničných vecí SR J. Kubišom potvrdilo, že GE je pripravené na budovanie vzťahov s RF na princípe partnerstva, rovnocennosti a vzájomnej výhodnosti. Tbilisi opakovane deklarovalo svoju pripravenosť ku konštruktívnemu dialógu a kompromisom (výnimkou sú otázky územnej celistvosti a euroatlantickej orientácie).
Podľa slov najvyšších predstaviteľov GE, Ruskú federáciu netešia úspechy ich krajiny na ceste k demokracii, liberálnej ekonomike a strategické smerovanie do euroatlantických integračných štruktúr. V rámci komplikovania týchto procesov RF používa rôzne prostriedky politického, ale najmä ekonomického nátlaku (dvojnásobné zvýšenie cien plynu, znemožnenie priameho leteckého, cestného, železničného a poštového spojenia, embargo na dovoz gruzínskeho vína a minerálnych vôd, obchodné kontakty prakticky obmedzené na prepravu energonosičov, uzatváranie hraničných prechodov).
Tbilisi odmieta politiku zastrašovania, vydierania a akéhokoľvek nátlaku, Moskva by podľa slov gruzínskeho vedenia mala zmeniť prístup – ekonomické sankcie a blokáda nie sú riešením. V tomto smere by mohli podľa gruzínskeho vedenia na RF viac vplývať aj partneri z EÚ. 

e) problematika tzv. zmrazených konfliktov (Abcházsko, Južné Osetsko) 
Na rokovaniach s ministrom zahraničných vecí SR J. Kubišom vedúci predstavitelia GE zdôrazňovali záujem o riešenie konfliktov mierovou cestou, pri zachovaní suverenity       a teritoriálnej integrity štátu. Tbilisi je pripravené rokovať so všetkými zainteresovanými stranami, vrátane Moskvy, ktorá sa však musí vzdať pokusov narúšania územnej celistvosti krajiny.
GE si je vedomé úlohy RF v mierovom procese v regióne, avšak kroky RF musia byť pozitívne, konštruktívne a orientované na riešenie konfliktov. Gruzínski politici nemajú úmysel provokovať, vyvolávať napätie, či používať silu, ale pri hľadaní vzájomne uspokojivých riešení je, podľa nich, potrebný podobný prístup aj na druhej strane.
Tbilisi má dlhodobú stratégiu pre vyriešenie pôsobenia mierových síl v regióne, dôležitou otázkou je aj zabezpečenie návratu presídlencov a utečencov. 
Čelní predstavitelia GE sa zhodli, že v záujme čeliť snahám Moskvy o monopolizáciu predmetných konfliktov by prospelo intenzívnejšie angažovanie sa medzinárodného spoločenstva. RF dlhodobo bojkotuje vyriešenie týchto konfliktov, pričom ich využíva ako účinné politické nástroje pri komplikovaní vstupu GE do NATO.

f) vnútropolitický vývoj v GE

f.1) predstavitelia vládnej moci
Podľa slov predstaviteľov gruzínskeho vedenia, proces demokratickej transformácie GE úspešne pokračuje, napriek existujúcim problémom vyjadrili presvedčenie, že súčasný prodemokratický a proreformný vývoj je nezvratný.
Vyhlásenie výnimočného stavu 7.11.2007 bolo nevyhnutné v záujme zabránenia pokračujúcim násilnostiam a destabilizácii krajiny.
Vládna moc splnila opozícii viacero zásadných požiadaviek (zníženie kvóra na vstup do parlamentu, zastúpenie v ÚVK, predčasné prezidentské voľby, o termíne parlamentných volieb rozhodne referendum), napriek tomu sa opozícia dožaduje ďalších. 
V súvislosti s TV Imedi si predstavitelia GE uvedomujú negatívny vplyv na imidž krajiny, no gruzínske orgány mali viac argumentov na odobratie licencie (okrem jednostranného spravodajstva to bolo najmä podnecovanie k zmene ústavného zriadenia a údajné nabádanie k nepokojom a násilnostiam).
Gruzínski predstavitelia chápu, že súčasťou demokracie je aj kritika moci zo strany médií, no sloboda médií nesmie byť zneužívaná na vyvolávanie násilností a nepokojov – masovokomunikačné prostriedky musia spĺňať stanovené kritéria, vrátane objektivity, etiky a profesionality.
Blížiace sa voľby budú testom zrelosti demokracie. Predstavitelia GE sú presvedčení, že voľby budú demokratické a transparentné. Súčasne s prezidentskými voľbami by sa malo uskutočniť aj referendum o dvoch témach (parlamentné voľby na jar alebo na jeseň a otázka členstva v NATO). Gruzínske vedenie uvíta zahraničných pozorovateľov, pričom ubezpečilo, že budú mať vytvorené priaznivé podmienky.
Ministra zahraničných vecí SR ďalej predstavitelia GE ubezpečili, že prípadnej destabilizácii, radikalizácii a prejavom násilností v predvolebnom i povolebnom období bude vláda čeliť jedine zákonnými prostriedkami.
Nový gruzínsky premiér informoval o prioritách svojej vlády (bývalý predseda vlády Z. Nogaideli podal 16.11.2007 zo zdravotných dôvodov demisiu, vládu L. Gurgenidzeho schválil parlament 22.11.2007), ku ktorým patrí zabezpečenie územnej celistvosti mierovými prostriedkami, členstvo v NATO a pokračujúca integrácia do EÚ, trvalý hospodársky rast, obnova infraštruktúry, nárast exportu a zamestnanosti, vytvorenie čo najliberálnejších podmienok pre zahraničných investorov, pokračujúci dôrazný boj proti korupcii, atď.
f.2) predstavitelia opozície
Zástupcovia opozičných strán vyjadrili ministrovi J. Kubišovi vďaku za to, že si do svojho programu vyžiadal zaradiť aj stretnutie s opozíciou (zahraniční politici sa v GE stretávali väčšinou iba so zástupcami vládnej moci).
Podľa nich nie opozícia, ale prezident a vláda svojou nesprávnou politikou dostali ľudí do ulíc, opozícia zohrala len úlohu katalyzátora občianskej nespokojnosti.
Medzinárodné spoločenstvo by malo sledovať nielen samotné prezidentské voľby, ktoré sa uskutočnia 5. januára 2008, ale aj priebeh predvolebnej kampane. Prioritná je potreba zabezpečiť rovnosť šancí jednotlivých kandidátov. M. Saakašvili má, podľa opozície, aj napriek nedávnej abdikácii privilegované postavenie a naďalej zneužíva prostriedky štátneho rozpočtu, štátnu administratívu ako aj dominantný vplyv v médiách. Príslušné medzinárodné inštitúcie by mali vyslať čo najviac pozorovateľov, ktorí by mali mať časový priestor na čo najdôkladnejšie oboznámenie sa s aktuálnou situáciou v GE. 
TV Imedi, ktorej odobrali licenciu, bola jediným komunikačným kanálom medzi opozíciou a obyvateľstvom, pričom pokrývala všetky regióny. V záujme aspoň nepatrného zrovnoprávnenia šancí prezidentských kandidátov (v súčasnosti nemá opozícia žiaden prístup k médiám) je zásadnou požiadavkou čo najskoršie obnovenie vysielania uvedenej celoštátnej televízie ako aj ostatných nezávislých lokálnych televíznych staníc. 
Podľa opozičných predstaviteľov aj naďalej pokračuje politické zastrašovanie. Reálna popularita M. Saakašviliho je podľa opozície pomerne nízka, pričom vážne utrpela udalosťami zo 7.11.2007, keď vydal pokyn použiť silu proti protestujúcim .
V súvislosti s obvineniami RF z vplyvu na protesty v Tbilisi zástupcovia mimoparlamentnej opozície pripustili, že politické aktivity sú podporované aj zo zahraničia, vrátane Moskvy. Opoziční predstavitelia však nie sú jednotní v názore na úroveň miery angažovanosti týchto  ,,sponzorov“ do politickej činnosti ako aj na ich celkový vplyv.  
V prípade pokračujúceho doterajšieho postupu moci voči opozícii, nezaručenia spravodlivého priebehu predvolebnej kampane a ohrozenia legitimity volebných výsledkov prezidentské voľby nebudú ukončením, ale novým začiatkom prejavov nespokojnosti gruzínskeho národa. 
Slovenská strana v reakcii tlmočila Gruzínsku niekoľko dôležitých posolstiev. Minister J. Kubiš zdôraznil potrebu zabezpečenia podmienok pre spravodlivé voľby, nevyhnutnosť slobodného prístupu k médiám pre všetkých kandidátov, ako aj význam                monitorovania nezávislých masovokomunikačných prostriedkov. Kauza okolo spoločnosti IMEDI je podľa neho symptomatická, dôležité je jej dôkladné vyšetrenie. Nakoľko pôjde o zdĺhavý proces, vyzval na čo najrýchlejšie obnovenie vysielania, čo by malo upokojiť napätú situáciu. V súvislosti s novembrovými demonštráciami J. Kubiš apeloval na gruzínskych lídrov, aby vyšetrili prípady zadržaných a obvinených aktivistov, ako aj prípady zneužitia moci políciou či špeciálnymi zložkami a výsledky spomínaných vyšetrovaní zverejnili. Zdôraznil tiež potrebu zodpovedného prístupu obidvoch strán, pričom dialóg predstaviteľov GE a opozície označil v nadchádzajúcich mesiacoch za kľúčový. Podľa slov ministra zahraničných vecí SR by medzinárodné spoločenstvo malo vyslať na voľby do Gruzínska čo najviac pozorovateľov.
 V zahranično-politickom snažení vyjadril J. Kubiš podporu SR euroatlantickým ambíciám GE, avšak zdôraznil, že GE musí zabezpečiť predovšetkým svoju vnútornú stabilitu, naďalej znižovať korupciu v krajine a pokračovať v transparentnej a efektívnej reforme armády. Pokiaľ ide o problematiku tzv. zmrazených konfliktov na území GE uviedol, že SR podporuje ich riešenie mierovou cestou, za predpokladu rešpektovania suverenity a teritoriálnej integrity GE. Z hľadiska podpory územnej celistvosti GE upozornil na potrebu rozsiahlej autonómie pre Abcházsko a Južné Osetsko.

Záver
Návšteva ministra zahraničných vecí SR bola druhým oficiálnym kontaktom medzi SR a Gruzínskom v roku 2007 (návšteva MZV GE G. Bezuašvliho v SR sa uskutočnila vo februári). Opätovanie návštevy bolo vhodnou platformou na zhodnotenie pokroku v komplexe otázok dvojstranných vzťahov a spolupráce, ako aj príležitosťou vymeniť si názory na medzinárodné a regionálne otázky. V bilaterálnej oblasti partneri zdôraznili perspektívy obchodno-ekonomickej spolupráce a posúdili možnosti ich intenzifikácie. K rozvoju vzťahov by malo perspektívne prispieť podpísanie bilaterálnych dohôd o podpore a vzájomnej ochrane investícií, o zamedzení dvojitého zdanenia, ako aj dohoda o medzinárodnej cestnej doprave.