Author: gornerova
Last saved by: jost

Dôvodová správa

I. Všeobecná časť

Zákon o verejných prácach upravuje podmienky pre prípravu a posudzovanie verejných prác. Umožňuje Ministerstvu výstavby a regionálneho rozvoja Slovenskej republiky (ďalej len „ministerstvo“) sledovať postup prípravy stavby po stránke technickej vo fáze ich predprojektovej a projektovej prípravy a kontrolovať kvalitu verejnej práce. 
Nariadenie Komisie (EC) č. 1386/2002, ktoré obsahuje vykonávacie ustanovenia k nariadeniu Rady (ES) č. 1164/94 vo vzťahu k riadiacim a kontrolným (dozorným) systémom pri poskytovaní pomoci z Kohézneho fondu a postup pri vykonávaní finančných opráv vo svojom čl. 4 uvádza: „Riadiace a kontrolné (dozorné) systémy musia zahŕňať postupy, ktoré umožnia preveriť (skontrolovať) správnosť (oprávnenosť) nárokovaných výdavkov a zabezpečia, že realizácia projektu počnúc od prípravy projektu až po skolaudovanie investície zodpovedá podmienkam príslušného rozhodnutia o poskytnutí pomoci a stanoveným cieľom, ktoré sú napĺňané prostredníctvom projektu, že sú dodržané príslušné národné predpisy a nariadenia spoločenstva, predovšetkým nariadenia týkajúce sa oprávnenosti výdavkov pri získaní podpory z Kohézneho fondu, ochrany životného prostredia, dopravy (vrátane transeurópskych sietí), hospodárskej súťaže a obstarávania verejných prác. Preverenie (dozor, kontrola, preskúmanie) zahŕňa všetky hľadiská technického, finančného, alebo administratívneho charakteru, ktoré sú rozhodujúce pre účinné využitie poskytnutých prostriedkov“. 
Z úlohy, priamo uloženej týmto nariadením členského štátu, jasne vyplýva, že kontrolné činnosti, vykonávané podľa zákona o verejných prácach, sú v súlade s požiadavkou EÚ smerom k členskému štátu na vykonávanie technickej kontroly prípravy investícií. 
Vzhľadom na to, že kompetencie k riadeniu investičného procesu vo výstavbe vrátane prípravy a realizácie stavieb financovaných z verejných zdrojov (okrem tých, kde sa na spolufinancovaní podieľa Európska únia) nie sú v súčasnosti  centrálne zverené žiadnemu rezortu, predstavuje zákon č. 254/1998 Z. z. o verejných prácach súčasť kontrolného mechanizmu štátu v oblasti systému technickej kontroly, uskutočňovaný prostredníctvom zákonne definovaných nástrojov. Za vydávanie finančných prostriedkov štátu sú zodpovední správcovia rozpočtových kapitol, pričom štátu zostala kontrolná povinnosť voči týmto subjektom. Je to princíp decentralizovaného riadenia financií, z ktorého vychádza aj jestvujúci zákon o verejných prácach a jeho predložená novela.
	Po niekoľkoročnej aplikácii zákona č. 254/1998 Z. z. o verejných prácach  sa ukázala  potreba jeho novelizácie, najmä pokiaľ sa týka posilnenia kontrolného mechanizmu zákona. Zároveň sú do zákona premietnuté zmeny vyplývajúce zo zákona 416/2001 Z. z. o prechode niektorých pôsobností z orgánov štátnej správy na obce a na vyššie územné celky v znení neskorších predpisov a zákona 575/2001 Z. z. o organizácii činnosti vlády a organizácii ústrednej štátnej správy v znení neskorších predpisov. Navrhuje sa rozšírenie verejných investícií o zdroje VÚC a obcí, ktoré spolu s prostriedkami štátneho rozpočtu vo vzťahu k prostriedkom EÚ tvoria národné verejné zdroje. Zo zákona je vypustený inštitút „maximálnej ceny“, čím došlo k odstráneniu cenovej regulácie v súvislosti so zrušením regulačných opatrení.
	Navrhovaná právna úprava je v súlade s Ústavou Slovenskej republiky, ako aj s medzinárodnými zmluvami a inými medzinárodnými dokumentmi, ktorými je Slovenská republika viazaná.
Novela zákona nezakladá nároky na štátny rozpočet, rozpočty obcí a vyšších územných celkov ani nárok na pracovné sily.

Doložka zlučiteľnosti k návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 254/1998 Z. z. o verejných prácach s právom Európskych spoločenstiev a právom Európskej únie

1. Predkladateľ právneho predpisu: vláda Slovenskej republiky.

2. Názov návrhu právneho predpisu: Zákon, ktorým sa mení a dopĺňa zákon 
č. 254/1998 Z. z. o verejných prácach.

3. Problematika návrhu zákona:
    a) nie je upravená v práve Európskych spoločenstiev
        Problematika návrhu zákona je ponechaná na vnútroštátnu právnu úpravu. Nariadenie Komisie (ES) č. 1386/2002 stanovuje základné kritériá, ktoré musia byť splnené z hľadiska kontroly oprávnenosti a správnosti nárokovaných výdavkov pri získavaní podpory na ich uskutočnenie. Kontrolné činnosti, vykonávané podľa zákona o verejných prácach, sú v súlade s požiadavkou EÚ smerom k členskému štátu na vykonávanie technickej kontroly prípravy investícií.
    b) nie je upravená v práve Európskej únie
        Problematika návrhu zákona je ponechaná na vnútroštátnu právnu úpravu. 
    c) nie je obsiahnutá v judikatúre Súdneho dvora Európskych spoločenstiev alebo Súdu prvého stupňa Európskych spoločenstiev

Tabuľka zhody právneho predpisu s právom Európskych spoločenstiev a Európskej únie

Vzhľadom na doložku zlučiteľnosti nie je možné vypracovať tabuľku zhody návrhu s právom Európskej únie.

II.  Osobitná časť

K článku I

K bodu 1
Ustanovenie § 2 ods. 1 písm. a) sa dopĺňa o zmeny dokončenej stavby (§139b zákona č. 50/1976 Zb. o územnom plánovaní a stavebnom poriadku - stavebný zákon v znení neskorších predpisov), čím sa jednoznačne stanovuje pôsobnosť zákona o verejných prácach aj na zmeny stavieb (prístavby, nadstavby, stavebné úpravy). 
Na spolufinancovanie verejných prác sú používané aj zdroje štátnych účelových fondov a prostriedky Európskej únie, ktoré sú verejnými investíciami. Pod režim zákona sú zahrnuté aj stavby samosprávnych krajov a obcí len v prípade, ak sa obec pre takéto riešenie rozhodne. Vtedy sa zdroje obcí považujú za verejné investície. V tomto zmysle sa dopĺňa ustanovenie pod písm. b).
Z aplikácie ustanovenia § 2 ods. 1 písm. c) v praxi sa preukázala vysoká administratívna náročnosť sledovania verejných prác s nízkymi rozpočtovými nákladmi, preto sa  vypúšťajú ostatné verejné práce. Súhrnný program verejných prác v navrhovanej podobe tvorí databázu stavieb s vypracovaným stavebným zámerom (verejná práca s navrhovanou cenou vyššou ako 40 mil. Sk). Technické a ekonomické riešenie stavby už v tejto fáze sledovania verejnej práce vychádza z projektovej dokumentácie, čím sa zabezpečuje opodstatnenosť požiadaviek na výšku verejných zdrojov. 
Definovanie rozvojovej verejnej práce je previazané s terminológiou zákona č. 503/2001 Z. z. o podpore regionálneho rozvoja v znení neskorších predpisov.
Z dôvodu, že do zákona boli premietnuté zmeny vyplývajúce zo zákona 416/2001 Z. z. o prechode niektorých pôsobností z orgánov štátnej správy na obce a na vyššie územné celky v znení neskorších predpisov, vo vzťahu k zákonu 503/2001 Z. z. o podpore regionálneho rozvoja v znení noviel, zavádza sa pojem „predkladateľ“, ktorým je príslušné ministerstvo, ďalší ústredný orgán štátnej správy, iný správca rozpočtovej kapitoly, samosprávny kraj a obec.
Aplikovanie súčasného znenia zákona preukazuje nejednotnosť chápania začatia uskutočňovania stavby. V zmysle § 54 stavebného zákona sa stavby môžu uskutočňovať iba podľa stavebného povolenia alebo na základe ohlásenia stavebnému úradu. Stavebný zákon pojem začatie stavby nedefinuje. Z pohľadu ministerstva financií sa začatie stavby počíta začatím obstarávania dokumentácie (vydávanie súhlasu na začatie obstarávania stavby). Tým dochádza k umelému predlžovaniu lehoty výstavby s následnými dôsledkami výrazného zvyšovania navrhovanej ceny verejnej práce. Preto  sa v § 2 dopĺňa odsek 2, ktorým sa pre účely zákona o verejných prácach definuje začatie a ukončenie technickej prípravy stavby.

K bodu 2
Názov ministerstva sa mení na základe zákona č. 575/2001 Z. z. o organizácii činnosti vlády a organizácii ústrednej štátnej správy v znení neskorších predpisov.

K bodu 3 
V nadväznosti na ustanovenie § 2 odsek 2 upravuje sa spôsob zostavovania rezortného rozvojového programu a rozvojového programu kraja. Ako prioritné kritérium pre zaradenie verejnej práce do príslušného programu sa stanovuje ukončenie technickej prípravy stavby alebo predpoklad jej ukončenia v príslušnom roku programového obdobia. Rok začatia uskutočňovania stavby ako i navrhované zdroje financovania sú údaje informatívne. Upresňujú sa podklady, z ktorých rezortný rozvojový program a rozvojový program kraja vychádza. Stanovujú sa nové termíny predkladania programov ministerstvu a termíny predkladania požiadaviek obcí na zaradenie verejnej práce do rozvojového programu kraja samosprávnemu kraju, ktoré vychádzajú z doterajšej praxe. Do ust. §5 boli premietnuté zmeny vyplývajúce zo zákona 416/2001 Z. z. o prechode niektorých pôsobností z orgánov štátnej správy na obce a na vyššie územné celky v znení neskorších predpisov, vo vzťahu k zákonu 503/2001 Z. z. o podpore regionálneho rozvoja v znení noviel. V súlade s vyššie uvedenými zákonmi samosprávne kraje od roku 2001 zostavujú rozvojový program kraja. Nejde teda o novú povinnosť ukladanú samosprávnemu kraju, ale len o premietnutie stávajúceho legislatívneho rámca do znenia ust. §5 zákona. 
Navrhuje sa, aby súhrnný program verejných prác ministerstvo spracúvalo na základe priebežne predkladaných stavebných zámerov. Zákonodarca už neponecháva zodpovednosť za správnosť údajov uvedených v rezortných rozvojových programoch a rozvojových programoch krajov, z ktorých sa súhrnný program verejných prác doteraz spracovával, na spracovateľovi, nakoľko v praxi sa tento spôsob neosvedčil. Prax ukázala, že do programov boli zaraďované aj verejné práce bez vypracovaného stavebného zámeru. Nová právna úprava umožní ministerstvu vykonanie prvotnej kontroly technickej prípravy stavby už vo fáze spracovania stavebného zámeru. V prípade, že je potrebné na stavebný zámer vykonať štátnu expertízu, postupuje sa podľa § 10 zákona, stavebný zámer sa v tomto prípade za účelom zaradenia verejnej práce do súhrnného programu osobitne ministerstvu nepredkladá, ministerstvo verejnú prácu do súhrnného programu zaradí po vykonaní štátnej expertízy automaticky. Navrhuje sa záväznosť súhrnného programu verejných prác. Súhlas vlády alebo ministerstva financií na začatie obstarávania stavby bude možné vydať  na podklade súhrnného programu verejných prác. Takýto postup zabezpečuje, že predpokladané náklady, už v tejto fáze technickej prípravy vychádzajú z konkrétneho technického riešenia stavebného zámeru.

K bodu 4
Programy verejných prác sa zostavujú vo väzbe na nové plánovacie dokumenty (Národný rozvojový plán, Rámec podpory spoločenstva, Národný strategický rámec rozvoja Slovenskej republiky), ktoré definujú operačné programy a príslušné priority a preto sa § 7 vypúšťa.

K bodu 5
Navrhuje sa, aby rozvojový program priorít bol súborom rozvojových verejných prác, ktorých technická príprava je ukončená v zmysle zákona o verejných prácach, resp. sa predpokladá jej ukončenie v príslušnom programovom období. Navrhuje sa, aby vládou schválený rozvojový program priorít, bol podkladom pre použitie verejných investícií pri financovaní verejnej práce. Zmena termínu predkladania rozvojového programu priorít na schválenie vláde vychádza z doterajšej praxe.

K bodu 6
Vzhľadom na to, že sa do praxe zavádzajú nové programové dokumenty a politiky rozvoja, táto skutočnosť sa premieta do zákona. Vzhľadom na navrhovanú zmenu spracovania súhrnného programu (na základe priebežne predkladaných stavebných zámerov), nemôže stavebný zámer vychádzať z rozvojového programu kraja, preto sa z odseku 1 slová „z rozvojového programu kraja“ vypúšťajú. 

K bodu 7
Prečíslovanie poznámky pod čiarou je v súlade s Legislatívnymi pravidlami vlády SR.

K bodu 8
Predkladateľovi sa ukladá povinnosť prvotnej kontroly obsahu a rozsahu stavebného zámeru pred jeho predložením ministerstvu. Úrad pre stratégiu rozvoja spoločnosti, vedy a techniky Slovenskej republiky bol zrušený, preto je druhá veta z odseku 7 v § 9 vypustená. 

K bodu 9
S odvolaním sa na ust. § 2 odsek 1 písm. f), ktorým sa do zákona zavádza pojem „predkladateľ“, ktorým je aj obec, sa slová „alebo obce“ z ustanovenia § 10 odsek 1 vypúšťajú. 

K bodu 10
Zníženie počtu exemplárov stavebných zámerov predkladaných so žiadosťou o vykonanie štátnej expertízy vychádza z doterajšej praxe.

K bodu 11
Ide o odstránenie duplicity v zákone. V zmysle § 9 odsek 3 zákona záverečné stanovisko podľa osobitného predpisu musí obsahovať stavebný zámer.

K bodu 12
Podľa navrhovanej úpravy programov verejných prác  nie je potrebné časové obmedzenie predkladania žiadosti o vykonanie štátnej expertízy stavebného zámeru v bežnom roku. 

K bodu 13, 14
Výška odmeny za hodinu práce sa zo zákona vypúšťa z dôvodu regulačného charakteru. Úrad pre stratégiu rozvoja spoločnosti, vedy a techniky Slovenskej republiky bol zrušený, preto sa príslušné ustanovenie zo zákona vypúšťa. Stratégiu rozvoja Slovenska spracovával Úrad pre stratégiu rozvoja spoločnosti, vedy a techniky Slovenskej republiky. V súčasnosti sa spracovávajú dokumenty podľa zákona 503/2001 Z. z. o podpore regionálneho rozvoja v znení neskorších predpisov, preto došlo v tomto smere k zosúladeniu zákona s platnou legislatívou. Posudzovanie stavebného zámeru z hľadísk uvedených pod bodmi j) až n) je v štádiu technického poznania riešenia stavby predčasné, preto sa zo zákona vypúšťajú. V súvislosti s novým znením § 10 ods. 7, 8 a 9 sa odseky 10 a 11 vypúšťajú.

K bodu 15, 16
Úrad pre stratégiu rozvoja spoločnosti, vedy a techniky Slovenskej republiky, ktorému zo zákona vyplývalo zaujímať stanoviská k stavebnému zámeru, bol zrušený. Preto sa z príslušných ustanovení § 11 vypúšťajú slová, ktoré sa dotýkajú stanoviska zrušeného úradu.

K bodu 17, 18
Zrušenie Úradu pre stratégiu rozvoja spoločnosti, vedy a techniky SR a  doterajšia prax pri aplikácii predmetného ustanovenia si vyžiadali nové znenie odseku 8. Predkladateľ, ako aj ministerstvo financií zo zákona obdržia protokol, ktorého prílohou je aj vypracovaný expertízny posudok. Vypúšťa sa preto povinnosť ministerstva poskytovať tieto dokumenty dotknutým subjektom k nahliadnutiu. V odseku 9 ide o upresnenie postupu pri aplikovaní ceny uvedenej v protokole, upresňuje sa text pôvodného odseku.
V nadväznosti na vyššie uvedené zmeny sa z §11 vypúšťajú odseky 11 a 12, v ktorých časti textov nesúvisia s vyhotovením protokolu. 

K bodu 19
Novelizovať zákon s cieľom vykonávať štátnu expertízu v dvoch etapách bolo uložené uznesením vlády SR č. 203 zo 16. marca 2005.

K bodu 20, 21, 22, 23, 24, 25
Úprava znenia § 12 vyplynula z potreby upresniť spôsob akým stavebník zabezpečuje kvalitu verejnej práce v etape technickej prípravy stavby. Rozširuje sa okruh subjektov podieľajúcich sa na spracovaní plánu užívania stavby o zhotoviteľa stavby. Prax ukázala, že spolupráca projektanta so zhotoviteľom, z pohľadu komplexnosti dokumentácie, ktorou plán užívania nesporne je, je nevyhnutná. Zároveň sa vymedzuje obsah plánu užívania a spresňuje sa termín vypracovania skúšobného plánu - skúšobný plán sa musí vypracovať ešte pred začatím stavebných prác. Ostatné zmeny znamenajú spresnenie požiadaviek, vypustenie stavebného dozoru vyplýva z platného znenia stavebného zákona.

K bodu 26
Poznámka pod čiarou k odkazu 3) - ide o zosúladenie s platnou legislatívou.

K bodu 27
Ide o zosúladenie terminológie so zákonom č.  90/1998 Z. z. o stavebných výrobkoch v znení neskorších predpisov.

K bodu 28
Z dôvodu, že banka nevedie účty na jednotlivé stavby, stanovisko financujúcej banky k priebehu financovania verejnej práce nie je možné získať, od požiadavky sa upúšťa.

K bodu 29, 30, 31, 32, 35, 36
Doplnením §20 odseku 1 bodmi a), b), c) sa jednoznačne vymedzujú činnosti štátneho dozoru v etapách prípravy, uskutočňovania a ukončenia stavby a pravidlá výkonu štátneho dozoru. Navrhované zmeny a doplnky § 21 a doplnenie § 21a  sú vykonané s cieľom jednoznačného vymedzenia oprávnení a povinností orgánu štátneho dozoru a kontrolovaného subjektu. Tieto zmeny a doplnky boli vykonané v zmysle uznesenia vlády č. 301 z 15. apríla 2004.

K bodu 33
Poznámka pod čiarou k odkazu 8) - upresnenie odkazu.

K bodu 34
Poznámka pod čiarou k odkazu 11) - zosúladenie s platnou legislatívou.

K bodu 37
Úpravy § 23 odsek 1 sú vykonané v nadväznosti na zmeny a doplnky zákona.

K článku II

Vzhľadom na to, že z návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 254/1998 Z. z. o verejných prácach vyplývajú termínované úlohy je žiadúce, aby nadobudol účinnosť ako je navrhnuté.