Title: Návšteva moldavského PPV a ministra zahraničných vecí a európskej integrácie Andreia Stratana v SR
Author: user
Company: none

Informácia o priebehu a výsledkoch pracovnej návštevy moldavského podpredsedu vlády a ministra zahraničných vecí a európskej integrácie  Moldavskej republiky Andreia  Stratana v SR v dňoch 22.- 23.októbra 2006

Dňa 23.10.2006 sa uskutočnila návšteva moldavského podpredsedu vlády a ministra zahraničných vecí a európskej integrácie A.Stratana v SR. Počas návštevy A.Stratana prijal na MZV SR minister zahraničných vecí SR J.Kubiš. A.Stratan sa následne stretol aj s predsedom výboru NR SR pre európske záležitosti M.Urbánim. 

Počas rokovaní na Ministerstve zahraničných vecí SR obe strany venovali pozornosť hlavným aspektom bilaterálnych vzťahov, otázkam eurointegračného úsilia MD, vrátane využitia slovenských skúseností z integračného procesu, otázkam vývoja v Podnestersku a mierového riešenia tohto konfliktu, ako aj problematike nelegálnej migrácie z Moldavska do štátov EÚ. 
V oblasti bilaterálnych vzťahov obe strany konštatovali dobrú úroveň spolupráce ministerstiev zahraničných vecí oboch krajín, kde v zmysle dohodnutého protokolu o spolupráci sa uskutočňujú vzájomné konzultácie k otázkam obojstranného záujmu. Zároveň obe strany konštatovali aj existenciu rezerv obzvlášť v ekonomicko-obchodnej oblasti, kde celkový objem obchodnej výmeny za minulý rok (22 mil. USD) zďaleka nevyjadruje ekonomický potenciál a pripravenosť oboch krajín na zintenzívnenie vzájomného obchodu.  

A. Stratan sa v rozhovoroch zaujímal o slovenské integračné skúsenosti a o možnosť konkrétnej pomoci Slovenska Moldavsku v jeho súčasnej zložitej ekonomickej situácii, ako aj o pomoc v jeho úsilí o približovanie sa k EÚ. Moldavsko hľadá možnosti pre preberanie integračných skúseností iných krajín. Vyzdvihol SR ako vzorovú a úspešnú krajinu v integračnom procese, od ktorého Moldavsko očakáva poskytovanie integračných rád a skúseností, ale aj konkrétnu pomoc pri plnení Akčného plánu EÚ – Moldavsko. Podčiarkol existenciu rezerv vo vzájomných vzťahoch, najmä v ekonomickej a obchodnej rovine, ako aj v rovine priamych kontaktov predstaviteľov oboch krajín. 

K problematike európskych ambícií MD uviedol, že Moldavsko úspešne plní Akčný plán EÚ-MD a postupne implementuje európske normy do svojej legislatívy. 
Kišiňov v tejto súvislosti privíta, ak EÚ bude vnímať MD ako súčasť zóny európskej bezpečnosti a spolupráce. Moldavsko bolo a ostáva krajinou juhovýchodnej Európy - tak politicky, ako aj geograficky. Nechce byť vnímané ako súčasť východoeurópskeho priestoru, resp. nachádzať sa v spoločnej skupine napr. s Bieloruskom (čo Kišiňov zásadne odmieta ako nesprávne) a preto hľadá cesty obnovenia svojich tradičných väzieb na Balkán. Stalo sa členom Paktu stability pre juhovýchodnú Európu a členom SEECP. Kišiňov v poslednom období posilňuje svoju orientáciu na EÚ, ktorá je nezvratná. K tomu je prispôsobený aj samotný názov rezortu zahraničných vecí a európskej integrácie, vyjadrujúci jasné smerovanie krajiny a jej zahraničnej politiky. 

Moldavsko neočakáva od EÚ stanovenie konkrétneho dátumu vstupu do EÚ. Jeho očakávania smerujú k uzavretiu politického dokumentu s EÚ kvalitatívne vyššej úrovne 
(v r.2008, po splnení AP), ktorý by obyvateľom MD poskytol, po splnení prístupových podmienok, jasnú európsku perspektívu. MD by privítalo perspektívu  získania asociovaného členstva EÚ podobne ako ostatné krajiny západného Balkánu. Zároveň MD privíta konkrétnu pomoc pri plnení AP EÚ-MD. 
Vo vzťahu k NATO Moldavsko ako neutrálny štát spolupracuje na úrovni Partnerstva pre mier. Aj keď nemieni priamo vstúpiť do NATO, neutralita mu nebráni zúčastňovať sa spoločných vojenských cvičení NATO a mierových misií v zahraničí. Moldavsko v tomto smere prijalo Individuálny plán spolupráce s NATO ako dôležitý dokument z vojenského a bezpečnostného hľadiska.

Podnesterský problém  (a v pozadí moldavsko–ruské vzťahy) ostáva naďalej veľmi vážnym problémom krajiny, kde napriek 15-ročnému úsiliu sa nepodarilo výraznejšie pokročiť k jeho vyriešeniu. Ako zdôraznil A.Stratan, Moldavsko používa v súvislosti s hodnotením situácie v tomto regióne skôr výraz „podnesterský problém“ a nie konflikt, keďže v súčasnosti sa už nejedná o konflikt v pravom slova zmysle. Podnesterská otázka sa moldavskej strane javí z hľadiska možností riešenia najjednoduchšia zo všetkých zmrazených konfliktov na území bývalého ZSSR. 

Moldavsko pri riešení tohto problému vychádza z ukrajinského mierového plánu prezidenta V.Juščenka, ako aj z vlastného mierového plánu a legislatívnych noriem. Podnesterský problém je riešiteľný na základe Kišiňovom navrhovanej širokej autonómie pre Podnestersko, nie však na  federálnom základe. Úspechom Moldavska aj Európy v otázke Podnesterska je menovanie zvláštneho vyslanca EÚ pre Moldavsko, rozšírenie rokovacieho formátu mierových rokovaní o EÚ a USA a kontrolná činnosť misie EÚBAM na hraniciach s Ukrajinou. Podnesterská otázka nemá etnický základ, ale výlučne ide o záujem určitej vládnucej skupiny v Tiraspole o udržanie svojej moci, status quo na tomto území. Moldavsko garantuje práva všetkých národností na svojom území. 

Podnestersko sa v súčasnosti stalo múzeom bývalého Sovietskeho zväzu, kde sa šíri nenávistná propaganda proti EÚ a NATO, a kde moldavské obyvateľstvo žije pod sústavným politickým tlakom vládnucej skupiny v Tiraspole. Moskva si je vedomá nutnosti zmeny a odchodu svojich vojsk, o čo usiluje Moldavsko, ale aj OBSE, EÚ a USA. Napriek tomu v súčasnosti sa situácia Smirnovovho režimu, spojeného s nezákonným obchodovaním s ľuďmi a kontrabandom, vplyvom ruskej podpory skôr posilňuje ako oslabuje. Prispieva k tomu rastúca politická aj ekonomická a finančná podpora Tiraspola zo strany Ruska. 

Na druhej strane Moskva vydiera Moldavsko politickým embargom voči prístupu moldavských produktov na ruský trh a nechce s ním rokovať o riešení situácie (obchodné straty MD iba v dôsledku nedodania moldavského vína dosahujú 200 mil. USD). Situáciu komplikuje otázka zabezpečenia ruského zemného plynu, kde Moldavsko chce rokovať s Ruskom o otázke prijateľných podmienok nakupovania plynu, avšak Moskva ho odkazuje na priame rokovania s Gaspromom. V poslednom období situáciu komplikuje aj neobnovenie priameho železničného spojenia Moskvy na hlavnej trati s Kišiňovom, dočasne prerušené po nutnej oprave pohraničného železničného mosta na ukrajinsko-moldavských hraniciach. Pre malé Moldavsko je zložité dlhodobo vydržať pod týmto značným ruským ekonomickým aj finančným tlakom, ktorý mu spôsobuje nemalé hospodárske ťažkosti. 
Tento tlak podľa moldavskej strany má výhradne politické pozadie – záujem ruského vedenia a prezidenta Putina pokoriť Moldavsko za odmietnutie ruského mierového plánu a za legitímnu snahu Kišiňova o odchod ruských vojsk z krajiny. Moldavsko však nemôže súhlasiť s takýmto plánom, obmedzujúcim jeho suverenitu a ani s jeho pripravovanou novšou verziou.

Vo vzťahu k Rumunsku Moldavsko pozitívne vníma výraznú rumunskú pomoc Moldavsku, jeho podporu úsiliu o vyriešenie podnesterského problému, ako aj v integračnej oblasti. Na druhej strane s rozpakmi prijíma rumunské odmietanie podpisu návrhu zmluvy o spoločných hraniciach, fixujúcej hranice na rieke Prut. 
Vo vízovej oblasti Rumunsko doteraz povoľovalo moldavským občanom vstup na svoje územie bez víz. Tento stav sa musí po vstupe Rumunska  do EÚ zmeniť.  Rumunsko preto s  MD uzavrelo dňa 20.10.2006 novú vízovú dohodu, ktorá od 1.1.2007 zavedie vízovú povinnosť pre moldavských občanov, čo vyvolá veľké problémy pre tých, ktorí sú držiteľmi moldavských pasov. Tí pri ceste do EÚ budú musieť najprv získať rumunské vízum a len na jeho základe cestovať do Bukurešti na konzuláty ČK EÚ, aby si podali žiadosť o vízum príslušnej krajiny. Vzhľadom na možnosť získať dvojité občianstvo však mnoho Moldavanov vlastní pasy Rumunska alebo Ruskej federácie (zvlášť v Podnestersku), ktorých sa obmedzenie cestovania do EÚ nebude dotýkať. Preto Moldavsko privíta pomoc SR aj ostatných ČK EÚ, pre projekt vytvorenia Spoločného európskeho vízového centra v Kišiňove od 1.1.2007.

Moldavsko úzko spolupracuje pri riešení podnesterského problému aj s Ukrajinou. V poslednom období Kišiňov začína pociťovať rast negatívnych postojov na úrovni Úradu ukrajinskej vlády k doterajšiemu principiálnemu smerovaniu riešenia tejto otázky aj k spolupráci s Moldavskom. Podľa vyjadrenia A.Stratana ukrajinská vláda sa stáva ústupnejšia voči Rusku. V kontakte s Ministerstvom zahraničných vecí Ukrajiny tento negatívny posun nebol zatiaľ zaznamenaný. 

Ján Kubiš v rozhovore uviedol, že zahraničná politika novej vlády SR je principiálne kontinuálna s politikou predošlej vlády a naďalej je jej prioritou o.i. západný Balkán a východní susedia EÚ. Vo vzťahu k východnej Európe zdôrazňuje aj nové akcenty politiky, napr. rozvoj vzťahov s RF, ale aj záujem pomáhať krajinám v tomto regióne, vrátane Moldavska. SR bude naďalej usilovať o rozširovanie EÚ a o hľadanie nových foriem spolupráce s krajinami v týchto regiónoch. 

Moldavsko je súčasťou východnej dimenzie slovenskej zahraničnej politiky a SR preto bude podporovať jeho úsilie o približovanie sa k EÚ. SR v tejto súvislosti nehovorí o otázke členstva krajín tohto regiónu v EÚ, ale o spôsoboch a cestách užšej spolupráce s nimi. Európske krajiny s integračnými ambíciami by mali dostať jasnú perspektívu v prípade splnenia všetkých stanovených kritérií. Ocenil európske ambície Moldavskej republiky a vyjadril pripravenosť Slovenska podieľať sa na konkrétnej pomoci MD. Slovensko je pripravené v rámci tejto pomoci prijať 6 moldavských expertov na konzultácie a školenia k eurointegračným otázkam a preberaniu európskych noriem a legislatívy. Zahraničná politika SR v tejto oblasti musí byť komplexná. Slovensko musí zintenzívniť spoluprácu s ČK EÚ, ktoré majú v agende aktívnu spoluprácu s ašpirantskými štátmi na členstvo a s novými susedmi EÚ. 

V bilaterálnych vzťahoch medzi oboma krajinami neexistujú otvorené otázky zásadného charakteru. Spolupráca sa postupne rozvíja aj v stykovej oblasti – v prvom polroku roku 2007 sa pripravuje oficiálna návšteva prezidenta SR Ivana Gašparoviča v Kišiňove a v budúcom roku zavíta na Slovensko aj predseda moldavského parlamentu Marián Lupu.
 Slovensko má taktiež veľký záujem o zintenzívnenie obchodných a ekonomických väzieb a spolupráce s Moldavskom, ako aj rozšírenia priamej spolupráce ministerstiev hospodárstva oboch krajín. Minister J.Kubiš zdôraznil nedostatočnosť vzájomnej obchodnej výmeny a nutnosť preveriť možnosti jej zintenzívnenia na oboch stranách. 

Obe strany diskutovali aj o otázke nelegálnej migrácie občanov Moldavska cez Slovensko do západnej Európy. Nelegálna migrácia moldavských občanov, ktorí sú v posledných rokoch na čele tabuľky zadržaných nelegálnych migrantov, spôsobuje SR značné ťažkosti. Preto SR očakáva, že Moldavsko prijme účinnejšie opatrenia  na zamedzenie nelegálnej migrácie. V tejto súvislosti SR privíta urýchlenie prác na uzavretí dvojstrannej readmisnej dohody. Na druhej strane SR bude vyvíjať kroky napomáhajúce riešeniu problému získavania víz do ČK EÚ moldavskými občanmi po 1.1.2007. J.Kubiš sa tiež zaujímal o otázku vydávania rumunských pasov občanom Moldavska s dvojitým občianstvom, nakoľko ide o desiatky tisíc prípadov (cca 140 tisíc).
V otázke Podnesterska SR podporuje v zhode s líniou EÚ urýchlenie mierového riešenia problému pri zachovaní integrity Moldavska. Zároveň podporuje splnenie Instanbulských záväzkov Ruska v otázke odchodu ruských vojsk z krajiny. 

	V rámci rozhovorov boli prediskutované aj otázky zložitej súčasnej situácie Gruzínska a aktuálnych rusko-gruzínskych vzťahov vzhľadom na skutočnosť, že Rusko „potrestalo“ aj Gruzínsko, (podobne ako Moldavsko) hospodárskou, energetickou a dopravnou blokádou. V tejto súvislosti A.Stratan na otázku J.Kubiša o moldavských názoroch na možnosť diverzifikovať dodávky energetických surovín pre Gruzínsko z Kazachstanu sa vyjadril skepticky vzhľadom na závislosť tejto krajiny na Rusku, resp. na Gasprome vzhľadom na transportné trasy plynovodov.

	V rámci návštevy podpredsedu vlády a ministra zahraničných vecí a európskej integrácie moldavskej republiky A.Stratana v SR sa uskutočnili aj jeho rozhovory s predsedom Výboru NR SR pre európske záležitosti M.Urbánim. V rozhovore obe strany prerokovali otázky bilaterálnych vzťahov a perspektív ich ďalšieho rozvoja  pričom bolo obojstranne zdôraznená nutnosť ich intenzifikácie v ekonomickej a obchodnej rovine aj v oblasti výmeny skúseností parlamentov oboch krajín. V tejto súvislosti obe strany podčiarkli význam očakávanej návštevy predsedu moldavského parlamentu Mariana Lupu v SR, ktorá sa uskutoční v 1.polroku 2007. 

A.Stratan informoval M.Urbániho aj o aktuálnych otázkach vývoja v Moldavsku v súvislosti s jeho plnením Akčného plánu EÚ-Moldavsko a o záujme Moldavska na preberaní skúseností Slovenska z integračného procesu. Prerokované boli aj ďalšie otázky obojstranného záujmu.