Title: PRÍLOHA č
Author: vzor
Company: MZV SR

Príloha č. 1 - HodNOTENIE hlavných STYKOVÝCH aktivít A PLÁNOVANÝCH PODUJATÍ zahraničnej politiky SR v roku 2006

1. Hlavné oblasti dvojstrannej spolupráce
1.1. Vzťahy SR so susednými štátmi

Česká republika
Po vymenovaní novej slovenskej vlády najvyšší ústavní činitelia, ale aj ministri SR uskutočnili svoju prvú oficiálnu cestu do CZ a po júnových českých parlamentných voľbách recipročne českí ústavní činitelia Spolupráca sa odrazila aj na intenzite kontaktov a kvalite bilaterálnych rozhovorov. Za veľmi dobrú možno označiť najmä spoluprácu oboch MZV.
V priebehu roka pokračovala konštruktívna spolupráca medzi jednotlivými rezortmi ako aj s ÚV, KPR a NR SR. 14.7.2006 minister ZV SR J. Kubiš uskutočnil pracovnú návštevu v CZ, 15.7.2006 uskutočnil predseda vlády SR R. Fico oficiálnu návštevu CZ, 14.9.2006 uskutočnil český premiér M. Topolánek svoju prvú oficiálnu návštevu v SR, 19.-21.9.2006 uskutočnil predseda Poslaneckej snemovne CZ M. Vlček prvú svoju oficiálnu návštevu v SR.
V rámci ekonomickej spolupráce možno konštatovať, že stanovené úlohy  sa splnili v zmysle očakávania. Výrazným posunom v bilaterálnych vzťahoch je uzavretie dohody medzi vládou SR a CZ o skladovaní núdzových zásob ropy a ropných výrobkov SR na území CZ.

Maďarsko
SR pokračovala v roku 2006 v rozvoji spolupráce s HU na báze Základnej zmluvy. Bilaterálne vzťahy v roku 2006 boli poznamenané parlamentnými voľbami v oboch krajinách. Hodnotenie politickej situácie po vytvorení novej vládnej koalície v SR a postoj HU k nej viedli k naštrbeniu pozitívneho rozvoja bilaterálnej relácie. V HU došlo k širokej medializácii tzv. menšinových káuz v SR, čo negatívne ovplyvnilo atmosféru vzájomných vzťahov. V súvislosti s povolebným vývojom na Slovensku sa niektorí maďarskí činitelia (prezident HU L. Sólyom, predseda Maďarskej socialistickej strany I. Hiller  a ministerka zahraničných vecí K. Gönczová) dokonca obrátili listami na svojich slovenských partnerov. Napriek tomu, že nová vláda SR od začiatku deklarovala záujem o spoluprácu s HU, o čom svedčí aj skutočnosť, že prvá zahraničná cesta ministra zahraničných vecí J. Kubiša viedla do Budapešti, HU začalo vyvíjať na SR neprimeraný diplomatický a politický tlak hraničiaci až so zasahovaním do vnútorných záležitostí a pristúpila k internacionalizácii našich vzťahov.
Maďarská strana posunula na neskorší termín oficiálne odovzdanie predsedníctva vo vyšehradskom regionálnom zoskupení Slovensku, keď nepristúpila k zvolaniu summitu premiérov V4 v obvyklom letnom termíne. Negativistický prístup HU voči SR vyvrcholil verejným odmietnutím ministerského predsedu HU F. Gyurcsánya bilaterálne sa stretnúť so slovenským partnerom R. Ficom počas summitu V4 vo Vyšehrade.
K upokojeniu situácie prispeli výsledky zasadania slovensko–maďarskej komisie pre záležitosti menšín v Bratislave 22.9.2006, ktoré iniciovala slovenská strana. Tie potvrdili európsky rámec ochrany národnostných menšín v oboch krajinách, konštatovali pokrok v tejto oblasti, odsúdili činy voči príslušníkom národnostných menšín na obidvoch stranách a ukázali, že o citlivých otázkach možno rokovať pokojne a vecne na bilaterálnej úrovni.
Politický dialóg bol veľmi dobre udržiavaný na úrovni ministrov zahraničných vecí, ktorí sa v roku 2006 stretli tri razy. Minister ZV SR E. Kukan sa stretol so svojim maďarským náprotivkom 27.5.2006 vo Viedni, kedy o. i., prediskutovali „kauzu“ maďarských turistov a naposledy sa ministri stretli 29.9.2006 pri slávnostnom otvorení dvojjazyčnej školy v Slovenskom Komlóši (HU).
Vzhľadom na skutočnosť, že maďarská strana nevyčlenila v rozpočte na tento rok finančné prostriedky na výstavbu 2 mostov cez Ipeľ, nedošlo k ďalšiemu postupu v realizácii tohto spoločného infraštrukturálneho projektu.
Za pozitívum možno považovať podpis dohody medzi vládou SR a HU (máj 2006) o prekračovaní štátnej hranice na turistických chodníkoch križujúcich štátnu hranicu, keďže uvedená dohoda zjednodušuje kontakty medzi občanmi oboch krajín.

Poľsko
V roku 2006 sa uskutočnili stretnutia všetkých najvyšších politických predstaviteľov. Medzi kľúčové patrili oficiálna návšteva prezidenta L. Kaczyńského v Bratislave (marec 2006) a predsedu vlády SR R. Fica vo Varšave (október 2006). Ťažiskom rozhovorov s poľskými partnermi bolo posúdenie aktuálneho stavu dvojstranných vzťahov a otázky spolupráce v energetickej oblasti, infraštruktúry a cezhraničnej spolupráce, výmena názorov na vybrané európske záležitosti (zavedenie eura, vstup do Schengenu, budúcnosť EÚ) a perspektívy spolupráce v rámci V4.
Novým nástrojom spolupráce v boji s organizovaným zločinom je Zmluva medzi SR a PL o spolupráci v boji proti organizovanej trestnej činnosti a spolupráci na prihraničných územiach, ktorá nadobudla účinnosť 18.12.2006.
Významným krokom k spolupráci v oblasti školstva bolo podpísanie Dohody medzi vládou SR a vládou PL o vzájomnom uznávaní častí štúdia a rovnocennosti dokladov o vzdelaní, hodností a titulov získaných v SR a PR (vstúpila do platnosti vo februári 2006).
	Úspešnou prezentáciou slovenského umenia bol Týždeň slovenskej kultúry vo Varšave (19.-27.4.2006) a exkluzívne vystúpenie súboru Lúčnica pri príležitosti štátneho sviatku SR 4.9.2006 vo Varšave.

Rakúsko
Intenzívne kontakty predstaviteľov prebiehali na všetkých úrovniach – od prezidentskej až po expertnú. V roku 2006 sa však kvôli parlamentným voľbám v SR (jún 2006) a v Rakúsku (október 2006), kde do konca roka nebola zostavená nová vláda, znížila v porovnaní s predchádzajúcim obdobím frekvencia kontaktov na vládnej úrovni.
K najdôležitejším bilaterálnym návštevám patrili pracovná návšteva ministra zahraničných vecí J. Kubiša vo Viedni 21.7.2006 a jeho účasť na stretnutí ministrov ZV Regionálneho partnerstva tiež vo Viedni 14.9.2006.
Prezidenti sa stretli na priateľskej večeri vo Viedni spojenej s návštevou Opery  22.11.2006. Na parlamentnej úrovni sa konalo stretnutie predsedov parlamentov Regionálneho partnerstva v  23.-24.11.2006.

Ukrajina
V roku 2006 v dôsledku parlamentných volieb v obidvoch krajinách politický dialóg medzi SR a Ukrajinou nebol taký intenzívny ako v roku 2005. K najdôležitejším stykovým aktivitám patrila oficiálna návšteva predsedu NR SR P. Pašku (15.-16.11.2006), účasť podpredsedu vlády SR D. Čaploviča na spomienkovom podujatí v Babom jare (26.-28.9.2006), pracovná návšteva ministra zahraničných vecí J. Kubiša (18.-19.8.2006), účasť štátnych tajomníkov MZV SR na multilaterálnych podujatiach na Ukrajine.
V uplynulom roku sa posilnili kontakty na pracovnej úrovni medzi predstaviteľmi MO SR a UA. Pracovnú návštevu Ukrajiny uskutočnil náčelník GŠ OS SR genpor. Ľ. Bulík (8.-9.11.2006) a SR navštívil (24.-25.10.2006) prvý zástupca MO Ukrajiny L. Poljakov. SR vyslala expertov pre oblasti plánovania, manažmentu, rozpočtovania a legislatívy na pracovné stretnutia organizované v súvislosti s obrannou reformou Ukrajiny. MO SR vyčlenilo vojenského experta pre oblasť kontroly činnosti spravodajských služieb. 22.6.2006 bola podpísaná dohoda medzi NBÚ SR a Službou bezpečnosti Ukrajiny o výmene utajovaných informácií.
Uskutočnilo sa aj niekoľko pracovných návštev a medzirezortných konzultácií na expertnej úrovni (MV, MZV, MH, MDaS, MŠ). Uskutočnilo aj zasadnutie Medzivládnej komisie pre cezhraničnú spoluprácu (10.-12.6.2006; Humenné)

Vyšehradská spolupráca
K najvýznamnejším uskutočneným stykovým aktivitám vo formáte V4 v roku 2006 patrí summit prezidentov v Lánoch, summit predsedov parlamentov v Prahe a Košiciach, summit predsedov vlád vo Vyšehrade a stretnutie ministrov ZV v Budapešti a Bratislave.
Tak prezidenti krajín, ako aj predsedovia vlád, predsedovia parlamentov a ministri zahraničných vecí krajín V4 na stretnutiach konštatovali, že jednoznačne podporujú vstup svojich krajín do schengenského priestoru v pôvodnom termíne. Predsedovia vlád krajín V4 na summite vo  odsúhlasili ďalšie zvýšenie členských príspevkov do Medzinárodného vyšehradského fondu. Naopak nebolo dosiahnuté spoločné stanovisko ku kandidatúram SR na umiestnenie Európskeho inštitútu pre rodovú rovnosť a CZ na umiestnenie dozorného úradu pre navigačný systém Galileo, k problematike Kosova, ani k (ne-)zavedeniu prechodného obdobia na prístup občanov Bulharska a Rumunska na trh práce v krajinách V4.

1.2. Vzťahy so štátmi NATO a EÚ

Belgicko
Zahranično-politické aktivity nového predsedu vlády SR R. Fica odštartovala septembrová pracovná návšteva v Bruseli a rokovanie s belgickým predsedom vlády G. Verhofstadtom. Predsedu vlády sprevádzal minister zahraničných vecí SR J. Kubiš.  Pripravovaná májová oficiálna návšteva predsedníčky Senátu BE bola z dôvodu predčasných parlamentných volieb v SR odložená na neskoršie obdobie (február 2007). V marci uskutočnil pracovnú návštevu BE minister ZV SR E. Kukan, počas ktorej slávnostne otvoril Honorárny konzulát SR v Liège a stretol sa s ministerkou pre medzinárodné vzťahy a vedecký výskum valónskeho regiónu a Francúzskeho spoločenstva BE M.-D. Simonet.
Dôležité miesto patrilo rozvoju kultúrnej, školskej, hospodárskej a regionálnej spolupráce. Vo februári 2006 sa uskutočnilo zasadnutie zmiešanej komisie a bol podpísaný program spolupráce medzi SR a Flámskym spoločenstvom BE na roky 2006–7.

Bulharsko
	Slovensko-bulharské vzťahy sú tradične bezproblémové a bez rušivých momentov.  SR podporovala úsilie Bulharska vstúpiť do EÚ 1.1.2007.  Bulharskí predstavitelia ocenili, že SR ako prvá krajina ratifikovala dohodu o pristúpení Bulharska k EÚ a tiež skutočnosť, že Slovensko otvorilo svoj pracovný trh pre občanov Bulharska.
	Intenzitu politického dialógu v tomto období negatívne ovplyvnili prípravy parlamentných volieb na Slovensku ako aj prípravy Bulharska na splnenie kritérií pre vstup do EÚ. Spolupráca na medzinárodných fórach však pokračovala aj vzájomnou podporou kandidatúr do medzinárodných organizácií.
	V oblasti ekonomickej dimenzie zahraničnej politiky SR bolo hlavným cieľom vytvárať také podmienky pre rozvoj obchodných a hospodárskych vzťahov, ktoré zabezpečia rast obchodnej výmeny, pre etablovanie sa slovenských subjektov na bulharskom trhu, a to nielen prostredníctvom exportných aktivít, ale aj vytváraním kooperačných väzieb a priamymi investičnými vstupmi.
	Vzájomná zahranično-obchodná výmena medzi SR a Bulharskom si udržuje rastúcu tendenciu s dlhodobo pozitívnym obchodným saldom slovenskej strany. Okrem priameho exportu bol zaznamenaný rastúci záujem slovenských firiem aj o investovanie v Bulharsku a vytváranie spoločných obchodno-výrobných kooperácií.
	Podpora rozvoja bilaterálnej spolupráce bola hlavnou témou 7. zasadnutia Medzivládnej slovensko-bulharskej zmiešanej komisie pre obchodno-hospodársku a vedecko-technickú spoluprácu v máji 2006 v Bratislave.	   
	    V roku 2006 nadobudla platnosť Dohoda medzi vládou SR a vládou Bulharskej republiky o vedecko-technickej spolupráci. Ministerstvá zdravotníctva oboch krajín podpísali nový plán spolupráce na roky 2006-8. Platnosť Programu spolupráce medzi MŠ SR a Ministerstvom školstva a vedy Bulharskej republiky na roky 2003-6 bola formou výmeny nót predĺžená do podpisu nového zmluvného dokumentu.
	V hodnotenom období bola uzatvorená aj Dohoda medzi vládou SR a vládou Bulharskej republiky o readmisii osôb a Dohoda o vzájomnej ochrane utajovaných skutočností.

Cyprus
Slovenská diplomacia pokračovala v aktívnom angažovaní sa pri hľadaní riešenia cyperskej otázky organizovaním bikomunitných stretnutí cyperských politických vodcov ako i účasťou slovenských vojakov v mierových silách OSN na Cypre (UNFICYP).
V roku 2006 pokračoval aktívny politický dialóg: v októbri vykonal minister zahraničných vecí Cypru Y. Lillikas oficiálnu návštevu SR a taktiež v októbri minister obrany SR F. Kašický uskutočnil pracovnú návštevu slovenskej jednotky, pôsobiacej na Cypre v misii UNFICYP. V novembri sa štátny tajomník MH SR I. Rybárik zúčastnil 5. Európskeho fóra cestovného ruchu v cyperskom Limassole.

Dánsko
Vychádzajúc z aktuálnych potrieb obidvoch strán sa odvíjal medzirezortný a expertný dialóg. Aktívne kontakty prebiehali najmä po línii orgánov parlamentov. Politický dialóg bol do určitej miery ovplyvnený konaním predčasných parlamentných volieb na Slovensku.
Z hľadiska bilaterálnych kontaktov patrila medzi najvýznamnejšie návšteva podpredsedu NR SR V. Vetešku, v rámci stretnutia predsedov parlamentov krajín EÚ v Kodani 29.6-1.7.2006.

Estónsko, Litva, Lotyšsko
Zameraním zahraničnej politiky SR v regióne v roku 2006 bola akcelerácia rozvoja v celej šírke vzťahov po ich kvalitatívnom postupe na úroveň vzťahov členských krajín EÚ a NATO.
Uskutočnila sa plánovaná oficiálna návšteva prezidentky LV V. Vike-Freibergaovej v SR 6.-8.7.2006, spojená so spoločným ekonomickým fórom podnikateľov. Okrem toho sa 18.5.2006, počas konania MS 2006 v hokeji a kongresu IIHF, uskutočnila pracovná návšteva prezidenta SR I. Gašparoviča v LV. Prezidenta SR sa v rámci pracovného obeda bilaterálne stretol aj prezidentkou LV V. Vike-Freiberga.
Na úrovni ministrov sa uskutočnili: pracovná návšteva ministra ZV EE U. Paeta v SR 4.4.2006 a pracovné rokovanie ministra ZV SR s lotyšským partnerom A. Pabriksom 29.11.2006 v prostredí summitu NATO v Rige. Dôležitým novým impulzom pre rozvoj medziregionálnej spolupráce boli zo strany SR iniciované stretnutia ministrov ZV krajín V4 a Baltskej rady ministrov, ktoré sa uskutočnili 13.11. a 10.12.2006 v Bruseli.

Francúzsko
Podrobné sledovanie európskej agendy Francúzska bolo veľmi dôležitým momentom v záujme napĺňania cieľov európskej politiky SR, vzhľadom k jeho úlohe kľúčového hráča európskej integrácie. Členstvo SR v BR OSN a angažovanosť SR na západnom Balkáne, osobitne v Čiernej Hore a Kosove, mali pozitívny vplyv na presadzovanie cieľov zahraničnej politiky SR vo vzťahu k FR. Účasť SR v medzinárodných mierových misiách a operáciách, v ktorých sú zastúpené aj jednotky FR (Kosovo, Libanon, Afganistan), sa v Paríži stretla s pozitívnym ohlasom.
V hodnotenom roku sa realizovali nasledovné návštevy: v máji uskutočnil predseda vlády SR M. Dzurinda pracovnú návštevu v Paríži na pozvanie prezidenta J. Chiraca za účasti ministrov zahraničných vecí oboch krajín, v októbri uskutočnil pracovnú návštevu vo FR minister zahraničných vecí SR J. Kubiš a v novembri pracovnú návštevu vo FR zasa delegácia Výboru pre verejnú správu a regionálny rozvoj NR SR, ktorá sa stretla s členmi partnerských výborov a medziparlamentnej skupiny Francúzsko-Slovensko v NZ FR.
V ekonomickej oblasti boli aktivity SR prioritne orientované na zvýšenie exportu SR a na prílev francúzskych investícií do ekonomiky SR. V októbri bol oficiálne otvorený závod PSA Peugeot Citroen v Trnave.

Fínsko
Veľmi intenzívne boli kontakty najvyšších predstaviteľov SR a Fínska v rámci početných podujatí fínskeho predsedníctva EÚ v druhom polroku 2006.
Predseda vlády SR R. Fico sa zúčastnil najvýznamnejšieho podujatia fínskeho predsedníctva - ASEM6 summitu v Helsinkách 10.–11.9.2006. Počas neho absolvoval stretnutie s predsedom vlády Fínska M. Vanhanenom.
Predseda vlády SR R. Fico sa zúčastnil na neformálnom summite hláv štátov/predsedov vlád ČK EÚ v Lahti 20.10.2006. Minister J. Kubiš sa začiatkom septembra zúčastnil neformálneho stretnutia ministrov zahraničných vecí členských štátov EÚ Laappeenrante.

Grécko
Vo väčšine aktuálnych zahranično-politických otázok zaujímajú SR a GR podobné alebo identické stanoviská, čo vytvára predpoklady pre bezproblémovú spoluprácu vo vybraných oblastiach vzájomných vzťahov, resp. na multilaterálnych fórach.
Najvýznamnejšími aktivitami v rozvoji politického bilaterálneho dialógu boli pracovné stretnutie predsedu  vlády R. Fica s predsedom vlády GR K. Karamanlisom (8.11.2006) pri príležitosti X. medzinárodnej konferencie „Dialóg medzi pravoslávnou cirkvou a Európskou ľudovou a Európskou demokratickou stranou Európskeho parlamentu“ v Bratislave ako aj oficiálna návšteva ministra zahraničných J. Kubiša v Aténach 8.-9.11.2006.
V záujme zintenzívnenia obchodno-ekonomickej spolupráce sa uskutočnili 2 podnikateľské misie predstaviteľov popredných gréckych firiem na Slovensku a podujatia prezentujúce produkciu viacerých slovenských podnikov.

Holandsko
Dôležitým determinantom rozvoja slovensko-holandských vzťahov v politickej oblasti bola skutočnosť, že v roku 2006 sa tak v SR, ako v NL (v novembri) uskutočnili predčasné parlamentné voľby. V dôsledku toho v slovensko-holandskej relácii absentoval dialóg na najvyššej politickej úrovni. Dlhodobo plánovaná návšteva premiéra SR v NL, ktorá bola dvakrát odložená (raz na žiadosť holandskej a druhý raz na žiadosť slovenskej strany), zostáva preto úlohou do budúcnosti. 6.-7.11.2006 navštívila NL ministerka práce, sociálnych vecí a rodiny SR V. Tomanová.
Dynamicky sa rozvíjala slovensko-holandská spolupráca v hospodárskej oblasti, došlo k významnému nárastu celkového objemu vzájomného obchodu. V roku 2006 sa úspešne rozvíjala spolupráca aj na municipálnej úrovni, a to prostredníctvom projektu partnerských miest, ktorý v súčasnosti spája 14 slovenských a 14 holandských miest (k najaktívnejším v roku 2006 patrili partnerské dvojice Martin-Hogeveen, Šamorín-Leiderdorp či Poprad-Zwijndrecht). Významný potenciál má i spolupráca slovenských vyšších územných celkov s holandskými provinciami, ktorá sa v minulosti nerozvíjala, v roku 2006 sa začali prípravné práce na rozvoj spolupráce v tomto formáte. Viacerí pracovníci štátnej správy SR sa zúčastnili školení MTEC (MATRA Training for European Cooperation), ktoré NL v priebehu roka 2006 financovalo zo zvyšných zdrojov programu bilaterálnej pomoci MATRA (definitívne sa skončí v roku 2007).

Írsko
Po sérii zrušených pracovných návštev predstaviteľov SR v prvom polroku 2006 v Dubline, z dôvodu predčasných parlamentných volieb v SR v júni 2006, sa na jeseň podarilo naštartovať intenzívny dialóg na vysokej úrovni. Za dôležité je možno považovať nielen skutočnosť, že sa vytvorili priaznivé podmienky pre vzťahy medzi novou slovenskou vládou a írskou vládou, ale najmä to, že tento dialóg je vecný, konkrétny a zameraný na presadzovanie priorít SR.
Nová vláda otvorila dialóg pracovnou návštevou predsedu vlády SR R. Fica v Írsku 12.-13.11.2006. Predseda vlády SR sa v Dubline stretol aj s írskou prezidentkou M. McAleese. V nadväznosti na to sa zrealizovala cesta podpredsedu vlády SR D. Čaploviča, počas ktorej boli rozpracované námety vzniknuté v priebehu rozhovorov predsedov vlád. Plánovaná oficiálna návšteva prezidenta SR v IE bola, na žiadosť írskej strany, odložená, bol však potvrdený termín koncom marca 2007.

Kanada
Kanadsko-slovenské vzťahy v roku 2006 pozitívnym spôsobom ovplyvnila  obojstranne prospešná spolupráca na pôde OSN a bilaterálne konzultácie na expertnej úrovni konané v Bratislave ako aj v Ottawe na témy obojstranného záujmu. Nepodarilo sa výraznejšie postúpiť v riešení 2 hlavných bilaterálnych otázok – otvorenie plnohodnotného ZÚ Kanady v Bratislave a zrušenie jednostrannej vízovej povinnosti pre občanov SR pri cestách do Kanady. Pozitívny moment zaznel na rokovaniach kanadskej expertnej delegácie v Bratislave vo februári 2006, na ktorých Kanada po prvý raz oficiálne deklarovala, že jej cieľom je dospieť k bezvízovému režimu so SR.
V sledovanom období nebola EÚ pre Kanadu a hlavne pre súčasnú konzervatívnu vládu premiéra S. Harpera, prioritnou oblasťou záujmu, čo sa prejavilo najmä nečakaným zrušením novembrového summitu EÚ-Kanada zo strany Kanady. Kanada dlhodobo dáva prednosť bilaterálnym kontaktom s jednotlivými členskými štátmi EÚ.
Otázka vízového režimu je súčasťou aj dialógu na úrovni EÚ–Kanada, čo SR podporovala. Správa EK o vízovej politike EÚ s tretími krajinami konštatovala čiastočný pokrok z dôvodu zavedenia bezvízového stavu s Estónskom V konečnom dôsledku však vízový režim zostal v platnosti pre 6 nových ČK EÚ, vrátane Slovenska.
Počas summitu OSN v New Yorku v septembri sa uskutočnilo rokovanie a prvé stretnutie nového ministra ZV SR J. Kubiša s ministrom ZV Kanady P. MacKayom.

Luxembursko
	Po kvalitatívne významnom predchádzajúcom roku (štátna návšteva veľkovojvodu Henriho s manželkou veľkovojvodkyňou Mariou Teresou na Slovensku v septembri 2005) sa spolupráca v politickej oblasti v roku 2006 upriamila na pracovné konzultácie SR a LU partnerov v rámci európskych inštitúcií. Bilaterálne aktivity boli do značnej miery limitované predčasnými parlamentnými voľbami v SR.

Malta
	V oblasti politických vzťahov Malta prejavila záujem o podporu jej úsilia dosiahnuť riešenie problému nelegálneho prisťahovalectva do krajiny na úrovni EÚ (najmä táto otázka bola predmetom rokovaní aj podpredsedu vlády a ministra spravodlivosti a vnútra MT T. Borga v SR). V októbri navštívil Maltu minister hospodárstva Ľ. Jahnátek, ktorý rokoval s ministrom pre investície MT A. Gattom a vystúpil na pôde Maltskej obchodnej a priemyslovej komory. Počas návštevy bola podpísaná Dohoda o spolupráci medzi SARIO a Malta Enterprise.

Nemecko
Budovanie vzájomných vzťahov aj v roku 2006 vychádzalo z postavenia DE ako kľúčového európskeho partnera SR a spojenca v rámci NATO. DE zároveň zastáva dôležité miesto aj z hľadiska ekonomickej dimenzie diplomacie SR, keďže dlhodobo si udržiava pozíciu najväčšieho obchodného partnera SR a najvýznamnejšieho investora na Slovensku (podľa reálneho pôvodu investícií).
Parlamentné voľby v SR nenarušili intenzívnu komunikáciu medzi oboma krajinami na všetkých úrovniach a aj nová slovenská vláda kládla dôraz na nadviazanie kontaktov s partnermi v DE. K najdôležitejším stykovým aktivitám patrili návšteva spolkovej kancelárky A. Merkeleovej v SR v máji 2006 a návštevy prezidenta SR I. Gašparoviča a ministra ZV SR J. Kubiša v DE v júli 2006. Prehlbovanie spolupráce medzi SR a DE prebiehalo nielen na spolkovej, ale aj krajinskej úrovni. Silný regionálny akcent mala júlová návšteva prezidenta SR v Hesensku a nové impulzy k rozvoju spolupráce prioritne v hospodárskej oblasti priniesli aj kontakty so spolkovými krajinami Bavorsko (zasadnutie Slovensko-bavorskej komisie), Sasko (návštevy podpredsedu saskej vlády a ministra hospodárstva Saska, uskutočnenie slovensko-saského hospodárskeho fóra) a Severné Porýnie-Vestfálsko (prezentácia Košického kraja).
Osobitné miesto v slovensko-nemeckých vzťahoch má komplexná agenda EÚ. Priesečník príbuzných postojov ostáva zreteľný v prístupe k pokračovaniu presadzovania inštitucionálnej reformy EÚ, pri komunikácii o posilnení východnej dimenzie zahraničnej politiky Únie a realizácii opatrení vyplývajúcich z lisabonskej agendy. Naopak, otázkou v ktorej sa v dohľadnej dobe nedá očakávať názorové zblíženie, je  úsilie SR o zrušenie prechodných období na voľný pohyb pracovnej sily.

Nórsko
Vzťahy medzi Slovenskou republikou a Nórskym kráľovstvom sú bezproblémové, bez otvorených alebo sporných otázok. Na najvyššej úrovni sa návštevy neuskutočnili.
Nórsko prostredníctvom dvoch finančných nástrojov (EHP a vlastného nórskeho) umožní Slovensku v období rokov 2004–2009 čerpať celkom 14,05 mil. EUR ročne s cieľom vyrovnať existujúce ekonomické a sociálne rozdiely s pôvodnými ČK EÚ.

Portugalsko
Rastúca dynamika relácie a vysoká úroveň dvojstranných vzťahov boli v plnom rozsahu potvrdené v rámci oficiálnej návštevy predsedu vlády SR R. Fica v Portugalsku 20.-21.11.2006 Návšteve dominoval ekonomicko-investičný rozmer a tematika EÚ - prednostne otázka čerpania komunitárnych fondov. K ďalším významným udalostiam patrila pracovná návšteva podpredsedu vlády SR D. Čaploviča (5.-7.10. - za účelom stretnutia národných koordinátorov Lisabonskej stratégie), pracovná návšteva ministra obrany SR F. Kašického (4.-5.10.), pracovná návšteva ministra výstavby a regionálneho rozvoja SR M. Janušeka (25.-28.10. - účasť na 14. Európskej konferencii ministrov zodpovedných za územné plánovanie), pracovná návšteva poslancov Ústavnoprávneho výboru NR SR (3.-5.4.) a pracovná návšteva splnomocnenca vlády SR pre informatizáciu spoločnosti M. Kukučku v júni na summite Microsoft v Lisabone. Z dôvodu predčasných volieb v SR sa neuskutočnila oficiálna návšteva predsedu Republikového zhromaždenia PT J. Gamu na Slovensku plánovaná na máj.
S cieľom podnietiť rozvoj v ekonomickej oblasti sa uskutočnila obchodno-ekonomická prezentácia SR v portugalskom meste Braga (4.5.), konferencia „Investovanie v strednej a východnej Európe“ v Lisabone (18.5.) a podnikateľská misia portugalských firiem z oblasti moderných technológií v SR (jún). Projektom Visit Slovakia pokračovala séria širokospektrálnych prezentačných podujatí SR v PT.
Portugalsko otvorilo k 1.5. svoj pracovný trh pre občanov SR a od leta presadzovala vstup nových ČK EÚ do schengenskej zóny v pôvodnom termíne v októbri 2007 (portugalský návrh SISone4all).

Rumunsko
Ťažisko spolupráce s Rumunskom v roku 2006 bolo v politickej a ekonomickej oblasti a v eurointegračnej agende. Bilaterálna spolupráca na úrovni štátnych inštitúcií pokračovala priamym dialógom medzi ministerstvami zahraničných vecí a výmenou skúseností prostredníctvom expertných skupín najmä rezortov hospodárstva, vnútra, obrany, financií, školstva a kultúry. Pokračovala neformálna spolupráca miest a regiónov. Spolupráca na parlamentnej úrovni bola  utlmená kvôli vnútropolitickým pohybom v Rumunsku a júnovým voľbám v SR. V dôsledku toho sa v roku 2006 neuskutočnili recipročné návštevy predsedu Snemovne poslancov rumunského parlamentu a ministra obrany v SR. 
Rástol záujem slovenských podnikateľských subjektov o spoluprácu s Rumunskom v ekonomickej a obchodnej oblasti. V roku 2006 bol dosiahnutý rekordný objem vzájomnej obchodnej výmeny pri zachovaní slovenského aktívneho salda. Slovenské podniky  potvrdzujú záujem o toto teritórium aj do budúcnosti. 
Pokračovala dobrá spolupráca so slovenskou krajanskou komunitou najmä v oblasti školstva a kultúry a pri budovaní  infraštruktúry  v oblastiach osídlených krajanmi.  Medzery v podpore krajanskej komunity v dôsledku absencie jasnej koncepcie pomoci  krajanom sčasti kompenzovalo Veľvyslanectvo SR v Bukurešti vlastnými aktivitami. 
Intenzívna spolupráca prebiehala v eurointegračnej agende, v rámci ktorej SR podporovala Rumunsko v jeho úsilí o vstup do EÚ k 1.1.2007.  SR prejavila voči Rumunsku politickú solidaritu, keď ako prvá členská krajina EÚ ratifikovala Prístupovú zmluvu Rumunsko – EÚ a ako prvá schválila otvorenie svojho pracovného trhu pre občanov Rumunska od vstupu krajiny do EÚ. 
SR, ako nestály člen BR OSN, aktívne nadviazala na pozitívne výsledky Rumunska ako predchádzajúceho člena BR OSN. Obidve krajiny operatívne kooperovali v rámci svojho členstva v NATO a podporovali euro-atlantický dialóg. Pokračovala vzájomná spolupráca aj v ďalších medzinárodných organizáciách – zvlášť v OSN, SEI, Dunajskej komisii, RE. 
V roku 2006 sa zintenzívnila slovensko-rumunská spolupráca v oblasti boja proti medzinárodnej kriminalite prostredníctvom aktivít úradu policajného pridelenca SR v Rumunsku a od októbra 2006 aj získaním štatútu stáleho pozorovateľa v SECI (Iniciatíva pre spoluprácu v juhovýchodnej Európe), v centre pre boj s medzinárodným zločinom so sídlom v Bukurešti. 
V konzulárnej oblasti došlo k uľahčeniu cestovania občanov oboch krajín (bezvízový pobyt na 90 dní s možnosťou cestovania na základe občianskeho preukazu).  V novembri 2006 bol v Salonte otvorený prvý Honorárny konzulát SR v Rumunsku.   
V novembri 2006 sa uskutočnila oficiálna návšteva ministra zahraničných vecí Rumunska v SR.  

Slovinsko
Kontakty najvyšších predstaviteľov sa výrazne zintenzívnili, 4.-5.5.2006 uskutočnil oficiálnu návštevu v SR minister zahraničných vecí SI D. Rupel. Minister ZV SR J. Kubiš uskutočnil pracovnú návštevu Slovinska 28.-29.8.2006. Predmetom záujmu boli predovšetkým spoločné pozície v otázkach zahraničnej politiky. Bilaterálne vzťahy sa zintenzívnili aj v ich kultúrnej dimenzii – vystúpenia súborov Národných divadiel, vydania prekladov literatúry, výučba slovenského jazyka na univerzite. Slovensko naďalej zvažuje svoje členstvo vo Fóre slovanských kultúr, ktorého iniciátorom je Slovinsko.

Španielsko
Najintenzívnejšie kontakty prebiehali v oblastiach týkajúcich sa problematiky EÚ. Španielsko otvorilo svoj pracovný trh pre občanov SR od 1.5.2006. Ďalšie aktivity boli zamerané na získanie podpory kandidatúry SR na sídlo Európskeho inštitútu pre rodovú rovnosť, ktorá bola prioritnou témou rokovaní podpredsedu vlády SR pre európsku integráciu P. Csákyho (apríl 2006). Na konferencii v Madride v novembri venovanej práve problematike rodovej rovnosti sa zúčastnila slovenská delegácia na čele s ministerkou práce, sociálnych vecí a rodiny V. Tomanovou. Táto téma, ale aj budúcnosť EÚ a iné európske otázky, boli predmetom konzultácií štátnej tajomníčky MZV SR O. Algayerovej v novembri v Madride. 1.-2.6.2006 sa minister výstavby a regionálneho rozvoja SR L. Gyurovszký zúčastnil v Barcelone konferencie ,,Príprava urbanistických akcií pri využívaní budúcich štrukturálnych fondov 2007-13“. Predsedovia vlád SR a Španielska sa krátko stretli počas summitu v Lahti 20.10.2006.
V oblasti ekonomickej spolupráce bol zaznamenaný výrazný rast španielskych investícií do SR (Telefónica, Fagor Ederland, Pramac Iberia, Vitri). Pokračoval aj naďalej rýchlejší rast slovenského vývozu pred dovozom, čoho dôsledkom je opäť aktívna obchodná bilancia.

Švédsko
So Švédskom nás spájajú veľmi blízke záujmy v oblasti bezpečnostnej politiky a západného Balkánu. Z najvyšších predstaviteľov s stretli ministri zahraničných vecí J. Kubiš a C. Bildt  v Prahe 3.12.2006.

Taliansko
Skutočnosť, že v roku 2006 došlo, v rámci parlamentných volieb v oboch krajinách, k zmene vládnych garnitúr výrazne neovplyvnila realizáciu zámerov zahraničnej politiky SR voči Taliansku. V kľúčových otázkach riešených v oblasti medzinárodnej politiky - otázka stiahnutia vojakov z Iraku a pokračovanie vojenskej prítomnosti v Afganistane - sa postoje oboch strán do značnej miery zhodovali.
Vo všeobecnosti možno konštatovať, že vzájomné vzťahy sa zdynamizovali a zintenzívnili, čo sa priaznivo prejavilo i na stykových aktivitách v hodnotenom období. Najvýznamnejšou bola návšteva predsedu vlády SR 3.10.2006 v IT. Uskutočnila sa taktiež pracovná návšteva ministra ZV SR J. Kubiša v Ríme a jeho stretnutie s rezortným partnerom M. D´Alemom, stretnutie bývalého predsedu NR SR P. Hrušovského s predsedom poslaneckej snemovne IT (pri príležitosti stretnutia šéfov parlamentov HU, AT, SI a SR s pápežom). Veľká pozornosť bola venovaná príprave oficiálnej návštevy prezidenta I. Gašparoviča v IT (návšteva sa uskutoční vo 2/2007). Dôležité bolo aj vytvorenie a rozbeh aktivít zmiešanej pracovnej skupiny pre podporu rozvoja malého a stredného podnikania a regionálnej spolupráce a zriadenie kancelárie policajného pridelenca na ZÚ SR v Ríme (od l.10.2006), čo by malo prispieť k rozšíreniu a zefektívneniu vzájomnej spolupráce ministerstiev vnútra a policajného zboru.

Turecko
Po otvorení prístupových rokovaní TR s EÚ v októbri 2005 získali bilaterálne vzťahy medzi SR a TR nový rozmer. Táto skutočnosť sa v roku 2006 premietla hlavne do vývoja obchodných vzťahov.
TR je významným a perspektívnym obchodným partnerom SR. TR podpísalo Asociačnú dohodu s EÚ, z čoho pre slovenské subjekty plynú ďalšie výhody. Obchodná výmena v roku 2006 opätovne narástla a obchodná bilancia zostala aktívna  v prospech SR aj pri tendencii jej postupného vyrovnávania. 
V roku 2006 dynamika bilaterálnych stykových aktivít mierne zaostávala za rozvojom obchodných vzťahov. Tureckí poslanci parlamentného Výboru pre európske záležitosti navštívili Bratislavu v marci 2006. Z multilaterálnych aktivít je potrebné vyzdvihnúť účasť podpredsedu vlády SR P. Csákyho na 9. eurázijskom ekonomickom fóre v Istanbule v máji 2006, účasť štátneho tajomníka MH SR I. Rybárika na Svetovom ekonomickom fóre v novembri 2006 v Istanbule, ako aj účasť štátneho tajomníka MDPT SR M. Mojša na konferencii Medzinárodnej telekomunikačnej únii v Antalyi. Odložená bola plánovaná návšteva ministra hospodárstva SR (z novembra 2006 na jar 2007), a tým aj podpis dohody o hospodárskej spolupráci. Nerealizovala sa ani plánovaná návšteva ministra obrany TR v SR. V závere roku sa uskutočnila návšteva hlavného vyjednávača Turecka s EÚ A. Babacana v SR.

USA
Rok 2006 možno v relácii SR-US charakterizovať ako obdobie pokračovania vysokej úrovne dvojstranných vzťahov. Prvý polrok predstavoval kontinuitu vo vzájomných vzťahoch, ktorá kulminovala 13.3.2006 oficiálnou návštevou predsedu vlády M. Dzurindu vo Washingtone, v sprievode podpredsedu NR SR B. Bugára a ministra zahraničných vecí E. Kukana, počas ktorej bol prijatý prezidentom USA G. W. Bushom. Partneri počas stretnutia potvrdili vysokú úroveň dvojstranných vzťahov, nevyhli sa otázke vízovej povinnosti pre občanov SR pri cestovaní do USA. M. Dzurinda a G. W. Bush taktiež rokovali o aktuálnych zahraničnopolitických otázkach ako boj proti terorizmu, situácia v Iraku, vývoj v Bielorusku, kde je slovenská expertíza americkou stranou vysoko cenená. Predseda vlády M. Dzurinda počas návštevy rokoval aj s predsedom Zahraničného výboru Senátu USA R. Lugarom. Kvalitu vzťahov a silu partnerstva medzi SR a USA reprezentovala aj skutočnosť, že premiér Dzurinda bol ubytovaný v Blair House (vládnom zariadení oproti Bielemu domu, v ktorom bývajú hlavy štátov a vlád počas oficiálnych návštev USA). V období pred parlamentnými voľbami z najvyšších ústavných činiteľov SR pracovne navštívili USA 31.1.-2.2.2006 predseda NR SR P. Hrušovský a minister spravodlivosti D. Lipšic, ktorí sa zúčastnili tradičných modlitebných raňajok organizovaných členmi Kongresu USA pre významné osobnosti verejného života z USA i zo zahraničia. Počas svojho pobytu sa stretli so senátorom S. Brownbackom, kongresmanom J. Micom a tiež s výkonným riaditeľom Centra pre slobodnú Kubu F. Calzónom.
Po parlamentných voľbách a vymenovaní novej vlády SR došlo takmer okamžite k nadviazaniu pracovných kontaktov s členmi novej vlády a vedením NR SR prostredníctvom Veľvyslanectva USA v Bratislave. 24.-25.9.2006 sa uskutočnila pracovná návšteva ministra zahraničných vecí SR J. Kubiša v USA. V New Yorku sa stretol so svojou americkou partnerkou C. Riceovou a vo Washingtone s riaditeľom Národnej bezpečnostnej rady USA S. Hadleym a s partnermi na MO USA. Návšteva bola zameraná na nadviazanie priameho pracovného kontaktu. Americkí partneri prijali s pochopením rozhodnutie vlády SR  stiahnuť slovenský kontingent pôsobiaci v rámci mnohonárodných síl v Iraku. Americká strana pritom ocenila spôsob nenarušujúci priebeh operácie a tiež skutočnosť, že toto rozhodnutie bolo vopred prekonzultované nielen s ňou, ale aj s vládou Iraku. USA taktiež oceňujú rozhodnutie vlády SR, že SR zostáva v Iraku súčasťou mnohonárodnej koalície formou poskytovania výcviku príslušníkov irackých ozbrojených síl.
SR a USA veľmi úzko spolupracovali na všetkých úrovniach, okrem ministerských návštev sa v r. 2006 uskutočnilo viacero expertných rokovaní, ktoré boli zamerané najmä na oblasti spoločného záujmu – spolupráca na pôde BR OSN, západný Balkán, Ukrajina, Bielorusko, či ďalšie smerovanie NATO. Bilaterálne kontakty pokračovali aj medzi ozbrojenými silami SR a USA, keď v júli 2006 vykonal návštevu USA náčelník GŠ OS SR L. Bulík, počas ktorej sa stretol s veliteľom národnej gardy štátu Indiana genmjr. M. R. Umbargerom a v Pentagone rokoval s predsedom zboru náčelníkov štábov gen. Paceom.
Do kontextu nadväzovania priamych kontaktov s americkými partnermi po parlamentných voľbách a po ustanovení novej vlády vhodne zapadla septembrová návšteva člena Snemovne reprezentantov Kongresu USA T. Lantosa, počas ktorej sa stretol s ministrom zahraničných vecí a ďalšími členmi vlády SR a NR SR.
Priaznivé bilaterálne vzťahy pozitívne vplývali taktiež na vzájomnú hospodársku a ekonomickú spoluprácu. USA v priebehu roka 2006 zaujali 8. priečku v rebríčku priamych zahraničných investícií v SR, kde pôsobilo viac ako 120 firiem z USA.
Jediným otvoreným problémom v bilaterálnych vzťahoch SR s USA bola vízová povinnosť. Túto otázku predstaviteľmi SR otvárali na všetkých úrovniach, naposledy počas rokovania ministra J. Kubiša s C. Riceovou 23.9.2006. Ide o strednodobú otázku, ktorú možno vyriešiť len neustálym tlakom na Kongres a administratívu USA, ako aj vzájomnou koordináciou aktivít v rámci EÚ. V roku 2006 boli v Kongrese USA zaznamenané viaceré iniciatívy zamerané na riešenie tejto otázky a slovenská diplomacia nadviazala kontakty s mnohými senátormi a kongresmanmi. Zároveň došlo k aktivizovaniu sa celej EÚ a najmä dotknutých krajín s vízovou povinnosťou, ktoré v septembri 2006 vytvorili Koalíciu za vízovú rovnosť. V týchto aktivitách slovenská zahraničná služba pokračovala aj po kongresových voľbách v USA v novembri 2006. Aj v dôsledku tohto tlaku, prezident G. W. Bush počas návštevy Tallinu 28.11.2006 ohlásil, že bude iniciovať zmeny v Bezvízovom programe USA (Visa Waiver Program), ktoré by mali viesť k zrušeniu vízovej povinnosti pre občanov nových členských krajín EÚ pri splnení požadovaných bezpečnostných opatrení.  

Veľká Británia
Slovensko-britské vzťahy možno dlhodobo charakterizovať ako bezproblémové a otvorené. Konzultácie prebiehajú v prakticky všetkých citlivých medzinárodných alebo európskych otázkach. Kontinuita vzájomného dialógu v rozhodujúcich otázkach EÚ, alebo na pôde BR OSN a NATO pokračuje aj po zmene vlády v SR. Konzultácie, ktoré predchádzali rozhodnutiu o dátume stiahnutia súčasného slovenského kontingentu z Iraku, boli britskou stranou prijaté ako znak zodpovednosti SR voči spojencom a irackej vláde. Britská strana nevnímala priaznivo, že SR odsunula rozhodnutie o premiestnení slovenskej ženijnej jednotky v rámci ISAF do južného Afganistanu, pretože úspech operácie ISAF považuje za nielen vlastnú vysokú prioritu ale aj previerku akcieschopnosti Severoatlantickej aliancie.
	V rovine bilaterálnych vzťahov najvýznamnejšou udalosťou bola prvá oficiálna návšteva britského premiéra T. Blaira v SR (marec 2006). Po parlamentných voľbách v SR došlo k nadviazaniu osobných kontaktov na úrovni ministra zahraničných vecí počas rokovania GAERC (júl 2006) a predsedov vlád počas neformálneho summitu EÚ v Lahti (október 2006). Na expertnej úrovni sa uskutočnili popri prioritných zahranično-politických otázkach aj konzultácie k aktuálnym témam ako napr. imigrácia, energetika a zefektívňovanie činnosti zahraničnej služby a jej reformy v nových globálnych podmienkach.
V ekonomickej oblasti sa podarilo prezentovať SR ako reformovanú ekonomiku, ktorá ponúka komparatívne výhody prakticky vo všetkých ukazovateľoch zaujímavých pre investorov. SR ako expandujúcu ekonomiku predstavil aj guvernér NBS a štátny tajomník MH SR počas návštevy (december 2006) na pôde Bank of England.

1.3. Vzťahy s ďalšími západoeurópskymi štátmi

Andorrské kniežatstvo
	Vzhľadom na špecifiká Andorrského kniežactva, s ktorým SR tradične spolupracuje hlavne na pôde medzinárodných organizácií, nedošlo v roku 2006 k ďalšiemu rozvoju bilaterálneho dialógu.

Monacké kniežatstvo
Vo vzťahoch s Monackým kniežatstvom pokračoval dialóg na vysokej politickej úrovni, dôkazom čoho bola pracovná návšteva monackého kniežaťa Alberta II. v októbri v Bratislave, ktorý sa na pozvanie prezidenta SR zúčastnil filmového festivalu Ekotopfilm. Počas návštevy sa Albert II. stretol s prezidentom a predsedom vlády SR. V júni sa podpredseda vlády SR P. Csáky stretol v Monaku s  kniežaťom Albertom II. počas účasti na 17. ročníku Fóra Crans Montana.

Sanmarínska republika
V relácii sa (vzhľadom na limitované možnosti sanmarínskej strany) nedosiahol zamýšľaný pokrok v oblasti zvýšenia dynamiky vzájomných kontaktov.

Svätá stolica
Vo februári 2006 došlo k pozastaveniu legislatívneho procesu prípravy zmluvy medzi SR a Svätou stolicou o práve uplatňovať výhrady vo svedomí. Aj keď táto udalosť nemala priamy negatívny dopad na rozvoj vzájomných vzťahov, dá sa očakávať útlm dialógu v tejto oblasti. V záujme udržania kontinuity vzťahov medzi SR a Svätou stolicou sa 20.7. uskutočnila pracovná návšteva  ministra ZV SR J. Kubiša vo Vatikáne, počas ktorej sa stretol so sekretárom Svätej stolice pre vzťahy so štátmi.

Švajčiarsko
1.12.2006 uskutočnil J. Kubiš oficiálnu pracovnú návštevu do Švajčiarska, kde sa stretol so svojou rezortnou partnerkou M. Calmy-Rey.
Pozitívny výsledok celošvajčiarskeho referenda 26.11.2006 o poskytnutí 1 mld. CHF novým ČK EÚ v rámci švajčiarskeho príspevku na zníženie hospodárskych a sociálnych rozdielov v nových členských štátoch EÚ otvoril cestu pre naplňovanie realizácie projektov bilaterálnej pomoci Švajčiarska smerom k SR v celkovej výške 67 mil. CHF.

Zvrchovaný rád maltézskych rytierov
Slovenská diplomacia tlmočila všestrannú podporu aktivitám Rádu v sociálnej a charitatívnej oblasti s cieľom vytvoriť podmienky pre rozvoj užšej spolupráce v týchto oblastiach výkonných orgánov Rádu na Slovensku v prospech postihnutých, chorých a sociálne slabších skupín obyvateľstva.
1.4. Vzťahy so štátmi SNŠ

Rusko
SR sa v roku 2006 aktívne podieľala na formovaní spoločnej politiky EÚ voči Rusku a v rámci existujúcich štruktúr participovala na dialógu EÚ-RU. Základným dokumentom dvojstrannej spolupráce je Dohoda o partnerstve a spolupráci, ktorej účinnosť by mala skončiť v roku 2007.
Slovensko  v rámci pôsobenia v Rade NATO-RU (NRC) podporilo otvorený politický dialóg s Ruskom, ako aj ďalšie zintenzívnenie spolupráce v operatívnej oblasti. V rokovaniach na pôde NRC zdôrazňovala SR dôležitosť demokratizácie ruskej spoločnosti a  v máji sme sa zúčastnil na podujatí NATO-Russia Rally 2006 v Murmansku, cieľom ktorého bolo zlepšiť obraz NATO v ruskej spoločnosti.
Primárnym nástrojom zabezpečovania záujmov SR voči RU bol v roku 2006 politický dialóg, ktorý sa podarilo zintenzívniť najmä v druhom polroku. Vrcholným bilaterálnym podujatím bola novembrová oficiálna návšteva prezidenta SR I. Gašparoviča v RU, na ktorej ho doprevádzali minister zahraničných vecí a minister hospodárstva. Prezidenti SR a RU vyjadrili záujem o ďalšie rozširovanie vecného a dynamického partnerstva, predovšetkým v oblasti obchodno-ekonomickej spolupráce. Výsledky dosiahnuté počas rokovaní na najvyššej úrovni predstavujú významný impulz pre ďalší rozvoj dvojstranných vzťahov. Táto návšteva bola potvrdením záujmu o intenzifikáciu bilaterálneho dialógu na vládnej, parlamentnej i prezidentskej úrovni zaznamenaného v priebehu roku 2006.
Vytvorený mechanizmus každoročných stretnutí na úrovni ministrov zahraničných vecí a expertných konzultácií vecne príslušných útvarov MZV oboch krajín bol realizovaný aj v roku 2006. Minister S. Lavrov v apríli uskutočnil pracovnú návštevu SR. Minister J. Kubiš uskutočnil rokovania so svojim rezortným partnerom v júli v Moskve a bol členom oficiálnej delegácie prezidenta SR v novembri.
Vzhľadom na dostatočne naplnený program bilaterálnej relácie sa nepodarilo zrealizovať návštevu predsedu vlády RU M. Fradkova na Slovensku.
Prioritným záujmom ZP SR vo vzťahu k RU bol aj v roku 2006 rozvoj ekonomickej dimenzie vzťahov, čoho potvrdením boli viaceré návštevy ministra hospodárstva v RF. Pozitívne možno hodnotiť nárast slovenského exportu za prvý polrok 2006 o 50 % oproti roku 2005. Bol zaznamenaný aj celkový nárast obchodnej bilancie medzi SR a RU takmer o 60 % s predpokladaným obratom vo výške 5 mld. USD. Významným impulzom pre rozvoj ekonomických vzťahov bolo obnovenie činnosti medzivládnej komisie pre hospodársku a vedecko-technickú spoluprácu, ktorej 11. zasadnutie sa uskutočnilo vo februári v Bratislave. Na zintenzívnenie obchodnej a hospodárskej spolupráce s RU na regionálnej úrovni boli zamerané zasadnutia zmiešanej komisie medzi MH SR a subjektami RF vo Sv. Petrohrade (3.-.5.10.2006), Moskve (17.-18.10.2006) a Tatarstane (30.-31.10.2006). Počas oficiálnej návštevy delegácie Baškirskej republiky v SR na čele s predsedom jej Štátneho zhromaždenia K. B. Tolkačevom a za účasti delegácie zástupcov baškirských podnikateľských kruhov, sa 6.4.2006 konalo spoločné zasadnutie pracovnej skupiny pre obchodno-hospodársku, vedecko-technickú a kultúrnu spoluprácu medzi orgánmi výkonnej moci Baškirskej republiky a SR a slovenskej časti slovensko-baškírskej zmiešanej komisie pre obchodno-hospodársku a vedecko-technickú spoluprácu. V priebehu roku 2006 SR aktívne presadzovala svoje záujmy vo vzťahu k spoločnosti Transpetrol, v ktorej 49 % akcií kontrolovala spoločnosť Jukos. Naďalej sa realizujú všetky potrebné kroky na spätné odkúpenie predmetného balíka akcií resp. zabezpečenie záujmov a požiadaviek SR v prípade jeho odpredaja inému subjektu.
K rozvoju vzťahov prispela aj spolupráca v humanitnej oblasti. V súlade s dvojstrannými dohodami sa aj v roku 2006 realizovali výmeny študentov, ašpirantov a doktorandov nielen na krátko a dlhodobé jazykové pobyty, ale aj v špecializovaných oblastiach technického smeru. Počas návštevy prezidenta  v novembri bola podpísaná Dohoda medzi MŠ SR a Ministerstvom vzdelávania a vedy RF o spolupráci v oblasti vzdelávania zameraná na ďalší rozvoj vzájomnej spolupráce.
V súvislosti s všestranne rozvíjajúcimi sa kontaktmi s RU pokračovali aktivity smerujúce k vybudovaniu siete honorárnych konzulátov. SR v roku 2006 otvorila svoj ďalší HK v Krasnojarsku.

Bielorusko
Politika SR vo vzťahu k Bielorusku pokračovala v 2 líniách – v obmedzených kontaktoch s vládou a v podpore občianskej spoločnosti a demokratizácie krajiny. V zmysle obmedzení Rady EÚ z roku 1997 sa bilaterálne aktivity sústredili na nižšiu expertnú úroveň a predovšetkým na riešenie otázok súvisiacich s hospodárskou spoluprácou, cestovným ruchom a migráciou, konzulárnou a vízovou činnosťou, ako aj na podporu rozvoja vzťahov v oblasti kultúrnych, vedeckých, školských a športových výmen. Uskutočnili sa medziministerské konzultácie MZV a podujatia kultúrnej prezentácie Slovenska „Biely pozdrav Bielorusku“. S cieľom podpory bieloruskej občianskej spoločnosti a zvýšenia povedomia v EÚ o dianí v Bielorusku usporiadalo MZV SR, v spolupráci so slovenskými a zahraničnými MVO, medzinárodnú konferenciu o Bielorusku za účasti expertov zo SR a EÚ. Slovensko bolo zastúpené svojimi pozorovateľmi vo volebnej pozorovateľskej misii ODIHR na prezidentských voľbách v marci 2006. V hospodárskej oblasti sa úspešne rozvíjala kooperácia slovenských a bieloruských subjektov, čo sa odrazilo na raste vzájomného obchodného obratu. V septembri 2006 nadobudla platnosť Dohoda medzi vládou SR a bieloruskou vládou o podpore a vzájomnej ochrane investícií. SR pokračovala v pomoci Bielorusku aj formou podpory projektov mimovládnych organizácií, prostredníctvom oficiálnej rozvojovej pomoci.

Krajiny regiónu južného Kaukazu
Politika SR voči krajinám regiónu sa rozvíja v kontexte vzťahov BR OSN, EÚ a NATO s krajinami regiónu (Európska susedská politika, Euro-atlantická partnerská rada, program Partnerstvo za mier).
Vzťahy SR s Arménskom  možno  naďalej  hodnotiť ako štandardné. V tomto roku sa neuskutočnili významnejšie stretnutia predstaviteľov oboch krajín. Od septembra 2006 vykonáva honorárny konzulát v Jerevane nutnú konzulárnu činnosť, oficiálne ešte konzulát nebol otvorený.
Rozvoju bilaterálnych vzťahov medzi SR a Gruzínskom nepochybne prospelo otvorenie ZÚ Gruzínska v Bratislave, ako aj odovzdanie poverovacích listín slovenského veľvyslanca v Gruzínsku (so sídlom v Moskve) prezidentovi Saakašvilimu v apríli 2006. SR mala v tomto roku zvýšený záujem o región aj v kontexte svojho členstva v BR OSN (zmrazené konflikty na území Gruzínska). V regióne južného Kaukazu aj naďalej chýba ZÚ SR, pričom z geopolitického hľadiska najlepšie vyhovuje práve Tbilisi.
Vzťahy s Azerbajdžanom má SR na rovnakej úrovni ako s ostatnými krajinami južného Kaukazu. Rastúcemu významu krajiny pre diverzifikáciu zdrojov nerastných surovín nezodpovedala styková aktivita slovenských predstaviteľov, keďže sa neuskutočnilo žiadne významné stretnutie s azerbajdžanskými predstaviteľmi. Súčasné hospodárske kontakty sú nedostačujúce a vôbec nezodpovedajú danému potenciálu. Pozitívnym krokom je odovzdanie poverovacích listín slovenského veľvyslanca v Azerbajdžane (so sídlom v Moskve) azerbajdžanskému prezidentovi I. Alijevovi vo februári 2006.

Krajiny regiónu Strednej Ázie
	V roku 2006 SR pokračovala v rozširovaní a prehlbovaní obchodno-ekonomických vzťahov s krajinami Strednej Ázie. Dôležitým nástrojom pôsobenia SR v stredoázijskom regióne zostáva efektívne poskytovanie oficiálnej rozvojovej pomoci v súlade s cieľmi zahraničnej politiky SR. Rozvojové projekty boli zamerané na budovanie občianskej spoločnosti, energetickú efektívnosť, nakladanie s priemyselným odpadom a technickú pomoc v oblasti geológie. Na rozvoji vzťahov SR so stredoázijským regiónom sa okrem dvojstrannej spolupráce odrážala aj SZBP EÚ, v rámci ktorej sa ťažisko aktivít sústreďovalo na posilňovanie vzťahov s krajinami tohto významného regiónu s cieľom prispievať k bezpečnosti, stabilite a spolupráci krajín daného regiónu. Slovenská diplomacia sa zúčastňovala na aktivitách a príprave novej stratégie EÚ ku krajinám Strednej Ázie, ktorá by mala byť prijatá v priebehu prvého polroka 2007.

Uzbekistan, Tadžikistan, Turkménsko
V roku 2006 sa neuskutočnili žiadne významnejšie dvojstranné stykové aktivity SR vo vzťahu k Tadžikistanu, Turkménsku a Uzbekistanu. K zintenzívneniu kontaktov a zviditeľneniu SR v regióne Strednej Ázie by malo prispieť aj pôsobenie prvého rezidenčného veľvyslanca SR v Uzbekistane (od júla 2006) s jeho priakreditáciou aj pre Tadžikistan a Turkménsko.
V roku 2006 nedošlo k rozšíreniu zmluvno-právnej základne medzi SR, Tadžikistanom, Turkménskom a Uzbekistanom, ktorá by vytvorila vhodnú zmluvnú platformu, zodpovedajúcu terajšej etape rozvoja vzťahov s týmito krajinami. V platnosti zostáva Zmluva medzi ČSSR a ZSSR o právnej pomoci a právnych vzťahoch vo veciach občianskych, rodinných a trestných (Moskva 12.8.1982). Širšiemu rozvoju hospodárskych vzťahov bránia nedostatky v zmluvno-právnej základni s uvedenými štátmi.
V hodnotenom období sa nebol realizovaný pôvodný zámer ministra obrany SR zriadiť nový úrad pridelenca obrany SR v Taškente kvôli rozhodnutiu o racionalizácii siete úradov pridelencov obrany SR v zahraničí.

Kazachstan
Zahraničná politika SR vo vzťahu ku Kazachstanu bola v roku 2006 zameraná na prehlbovanie spolupráce oboch krajín. SR považuje Kazachstan, za politického, ekonomického a energetického partnera v Strednej Ázii. Spolupráca v ekonomickej oblasti predstavuje významnú oblasť bilaterálnych vzťahov, ktorá nezodpovedá možnostiam a záujmom ekonomík oboch krajín.
V roku 2006 sa nepodarilo uskutočniť pripravovanú oficiálnu návštevu prezidenta Kazachstanu v SR. V novembri 2006 sa uskutočnila oficiálna návšteva  MO SR v Kazachstane za účasti štátneho tajomníka.
Pokračovala spolupráca v oblasti slovenskej rozvojovej pomoci Kazachstanu a to najmä v oblastiach rozvoja trhového prostredia, poľnohospodárstva, vodohospodárstva a zdravotníctva.
 	V politických kontaktoch medzi oboma krajinami  naďalej prevládal ich multilaterálny charakter, predovšetkým v rámci spoločnej zahraničnej politiky EÚ, v rámci spolupráce v OBSE a OSN. SR podporuje úsilie KZ o prehlbovanie demokratických reforiem v krajine, rozvoj právneho štátu a trhového hospodárstva, ktoré je príťažlivé pre zahraničné investície.
SR podporuje kandidatúru  Kazachstanu  na miesto  predsedu  OBSE na rok 2009.

Kirgizsko
Slovenská strana má záujem o posilnenie spolupráce predovšetkým v obchodno-ekonomickej oblasti. Skutočnosť, že Kirgizsko ako jediný štát SNŠ je členom WTO, vytvára nato vhodné predpoklady.
Významnou udalosťou vzájomných vzťahov v roku 2006 bolo otvorenie ZÚ SR pre Kirgizsko so sídlom v Astane. 7.4.2006 odovzdal veľvyslanec SR poverovacie listiny prezidentovi Kirgizska.
V roku 2006 došlo k prehĺbeniu spolupráce v oblasti slovenskej rozvojovej pomoci Kirgizsku a v septembri 2006 sa uskutočnilo slávnostné spustenie prevádzky projektu ODA Monitoring radiačného žiarenia za účasti vedenia Ministerstva pre mimoriadne situácie Kirgizska. V decembri 2006 sa uskutočnila pracovná návšteva ministerky zahraničných vecí R. Otunbajevovej v Bratislave pri príležitosti regionálnej konferencie UNDP.
Rozvíja sa aj pomoc a spolupráca so skupinou 35 Slovákov z Kirgizska, ktorí sa už niekoľko rokov snažia o presídlenie na Slovensko. Ide o potomkov robotníkov a roľníkov, ktorí sa do Kirgizska presťahovali v rámci programu Interhelpo v 20. rokoch 20. storočia.
1.5. Vzťahy so štátmi západného Balkánu

Srbsko
	Dvojstranné vzťahy so Srbskom  sa aj v roku 2006 rozvíjali dynamicky, čo potvrdila aj úroveň stykových aktivít, z ktorých za najvýznamnejšie považujeme oficiálnu návštevu prezidenta Srbska a Čiernej Hory S. Marovića v SR vo februári  2006, účasť podpredsedu vlády SR D. Čaploviča na Slovenských národných slávnostiach v Báčskom Petrovci v auguste 2006, pracovnú návštevu ministra zahraničných vecí SR J. Kubiša v Srbsku v auguste 2006 a oficiálnu návštevu predsedu vlády Srbska V. Koštunicu v SR v októbri 2006.
	SR si uvedomuje, že bez stabilného Srbska nebude dosiahnutá ani trvalá stabilita celého regiónu a preto na pôde EÚ i NATO podporovala, ba často dokonca iniciovala kroky, ktoré mali vytvoriť priestor pre budúcu integráciu Srbska do EÚ i do euroatlantického  spoločenstva aj v situácii, v ktorej došlo k prerušeniu rokovaní o SAA kvôli nedostatočnej spolupráci s ICTY. Rovnako SR podporovala prijatie Srbska – spolu s Čiernou Horou a Bosnou a Hercegovinou – do PfP, vychádzajúc z názoru, že prijatie nie je odmenou, ale vynikajúcim prostriedkom komunikácie a pomoci k úspešným reformám. Summit NATO v Rige napokon pozval Srbsko, MN i BH do PfP.
Riadiaci výbor Fondu Bratislava – Belehrad, v rámci pokračujúcej ODA, rozhodol realizovať ďalšie projekty pre Srbsko v celkovom objeme 50 mil. SKK. Implementácia projektov schválených v predchádzajúcich kolách dokázala, že ODA je relevantným nástrojom zahraničnej politiky SR.
	Slovenská zahraničná služba venovala veľkú pozornosť krajanskej  komunite  podieľajúc sa na napĺňaní stanovených cieľov v tejto oblasti. V pravidelnej komunikácii s krajanmi napomáhala realizovať  niektoré formy pomoci, hlavne v oblasti školstva a kultúry.

Srbsko – Kosovo
SR sa v roku 2006 usilovala o konštruktívnu účasť v procese určenia budúceho statusu Kosova a zároveň pokračovala v aktívnej podpore aktivít medzinárodného spoločenstva v Kosove. SR je vnímaná ako relevantný a objektívny partner, k čomu prispieva aj priaznivo hodnotená účasť slovenského vojenského kontingentu v rámci KFOR, alebo podpora rozvoja občianskej spoločnosti v Kosove. Pôsobenie SR v Kosove bolo poznačené tragickou haváriou lietadla Armády SR 17.1.2006, pri ktorej zahynulo 42 slovenských vojakov vracajúcich sa z misie KFOR v Kosove.
V júni 2006 otvorila SR Styčný úrad (SÚ) v kosovskej Prištine. SÚ prispel k zvýšeniu kvality spravodajstva a tým aj skvalitneniu vstupov a návrhov Slovenska pri formulovaní postojov medzinárodného spoločenstva, najmä na pôde EU, NATO a BR OSN.
	Predstavitelia SR, predovšetkým na úrovni ministra zahraničných vecí, sa v roku 2006  zúčastňovali intenzívneho dialógu so zástupcami medzinárodného spoločenstva i kosovských inštitúcií k problematike vývoja v Kosove. Z dvojstranných aktivít je potrebné spomenúť predovšetkým návštevu ministra zahraničných vecí SR J. Kubiša v Kosove v auguste 2006 a návštevu zvláštneho vyslanca GT OSN a vedúceho misie UNMIK J. Rückera v SR,  v sprievode ktorého pricestoval  aj predseda kosovskej vlády A. Çeku. V roku 2006 sa  uskutočnilo aj viacero stretnutí na úrovni ministra zahraničných vecí SR so zvláštnym vyslancom GT OSN pre proces určenia budúceho statusu Kosova M. Ahtisaarim.
	Prezident SR I. Gašparovič a minister obrany F. Kašický navštívili v júni 2006 slovenskú jednotku KFOR na základni Šajkovac v Kosove.

Čierna Hora
SR zohrala pozitívnu úlohu v procese prípravy a realizácie referenda o nezávislosti MN, ktorý v mene EÚ viedli 2 slovenskí diplomati (M. Lajčák – osobný predstaviteľ Vysokého predstaviteľa pre SZBP EÚ a F. Lipka – predseda Komisie pre organizovanie referenda). SR uznala MN hneď po vyhlásení nezávislosti v júni 2006, pričom  nadviazala na tradične dobré vzťahy z minulosti. SR aktívne podporovala MN na jej ceste do EÚ a do NATO, pričom presadzovala, aby sa aj v prípade MN dôsledne uplatňoval princíp regaty, čiže hodnotenia krajiny na základe dosiahnutých výsledkov. Podpora SR integračným ambíciám MN sa prejavovala aj formou poradenských a expertných služieb. MN má potenciál relatívne rýchlo napredovať  v integračných procesoch a byť faktorom stability na západnom Balkáne, čo je významným dôvodom našej väčšej angažovanosti sa v tejto krajine. Potvrdením slovenských pozícií a záujmu o rozvoj dvojstranných vzťahov bola návšteva ministra zahraničných vecí SR J. Kubiša v Čiernej Hore  v auguste 2006.

Bosna a Hercegovina
Vývoj v Bosne a Hercegovine (BH) výrazne poznačili všeobecné voľby v októbri 2006. Predvolebné obdobie a najmä rétorika politických strán spôsobili odklad ukončenia  reforiem, predovšetkým reformy polície a reformy ústavy, ktoré sú nevyhnutné pre homogenizáciu štátu a jeho fungovanie, ako aj pre pokrok krajiny v rámci integračných procesov. Kvôli stagnácii reformného procesu napokon nedošlo ani k očakávanému podpisu  Stabilizačnej a asociačnej dohody medzi EÚ a BH  do konca roku 2006.
	Pôsobenie  SR voči BH bolo  súčasťou celkovej politiky EÚ voči regiónu, ktorá  kládla dôraz na zachovanie multietnicity a dosiahnutie medzietnického zmierenia. Dôležitou súčasťou našej zahraničnej politiky bola účasť v medzinárodných organizáciách pôsobiacich v BH. V roku 2006 sa podarilo zvýšiť  našu účasť v rámci EUFOR, keď počet príslušníkov OS SR stúpol zo 4 na 44. Tento krok bol pozitívne prijatý tak zo strany domácich politikov a verejnosti, ako aj zo strany partnerov z EÚ.
V roku 2006 pokračoval politický dialóg, ktorý dostala na kvalitatívne vyššiu úroveň  minuloročná návšteva prezidenta SR I. Gašparoviča. Medzi najvýznamnejšie stykové udalosti patrila návšteva ministra vnútra SR v BH,  počas ktorej došlo k podpisu readmisnej dohody a dohody o policajnej spolupráci. SR v tomto roku pristúpila aj k liberalizácii vízového režimu voči občanom BH, čo malo všeobecne dobrý ohlas a významným spôsobom stimulovalo rozvoj predovšetkým ekonomických kontaktov. Pokračoval politický dialóg na úrovni ministerstiev zahraničných vecí oboch krajín v zmysle platného protokolu o spolupráci. Značný záujem prejavila bosnianska strana o oblasť odovzdávania skúseností z nášho prístupového procesu do EÚ.
Pokračovala spolupráca na úrovni ministerstiev obrany, ktorej cieľom bolo pomôcť BH v jej úsilí o vstup do PfP a neskôr aj do NATO. V rámci projektu OBSE  navštívil SR Výbor pre obranu a bezpečnosť parlamentu BH.
V tomto roku došlo po prvýkrát v histórii našich vzťahov ku kultúrnej  prezentácii SR  v rámci tradičných medzinárodných kultúrnych festivalov v BH.
V roku 2006 sa nepodarilo výraznejšie pokročiť v oblasti oficiálnej rozvojovej pomoci. Dôvodom bola skutočnosť, že bosnianska strana doposiaľ nevydala stanovisko k predloženému textu medzivládnej dohody o rozvojovej spolupráci. Napriek tomu sa podarilo realizovať projekt Slovenský fond pre lokálne iniciatívy v BH, o ktorý bol enormný záujem, o čom svedčí realizácia 9 podprojektov. V predvolebnom období sa výrazným spôsobom zvýšila spolupráca tretieho sektora oboch krajín a realizácia projektov zameraných na budovanie občianskej spoločnosti a demokratizáciu BH.

Chorvátsko
Hlavné ciele zahraničnej politiky SR v relácii s Chorvátskou republikou sa  splnili vo všetkých aspektoch. Politická, ekonomická i kultúrna spolupráca s HR dosiahla vskutku vynikajúcu úroveň, o čom svedčí aj intenzívna styková činnosť na vysokej a najvyššej úrovni. Slovensko  navštívil predseda vlády I. Sanader a Chorvátsko navštívil podpredseda vlády SR P. Csáky, minister obrany SR F. Kašický a minister zahraničných vecí SR J. Kubiš. Uskutočnila sa návšteva Výboru pre európske záležitosti NR SR. V priebehu roka došlo aj k viacerým  bilaterálnym stretnutiam, pri ktorých slovenská strana odovzdala svoje skúsenosti z prístupového procesu do EÚ na parlamentnej (legislatívny proces) a expertnej (komunikačné stratégie a screeningový proces) úrovni.
SR plne podporovala HR v jeho integračnom procese do EÚ a NATO, čím významne  prispela aj k posilňovaniu bezpečnosti a stability západného Balkánu.
Obchodné a hospodárske vzťahy sa vytvárali s prioritným cieľom zachovať a podľa možnosti zvýšiť objem obchodnej výmeny a najmä aktívnu obchodnú bilanciu (za prvý polrok 2006 bola vzájomná obchodná výmena vo výške 170,6 mil. USD s indexom nárastu 186,4 %, z toho slovenský export mal hodnotu 114,4 mil. USD).
 	V marci bola podpísaná Dohoda o spolupráci medzi investičnými agentúrami SARIO a APIU. V priebehu roka sa uskutočnili rokovania o uzavretí medzivládnej Dohody o vzájomnej podpore a ochrane investícií. V prvom polroku ukončila činnosť medzivládna Komisia pre obchodno-hospodársku spoluprácu, ktorej náplň práce prevzali kompetentné rezortné ministerstvá.
Na Záhrebskom jesennom veľtrhu sa uskutočnila prezentácia slovenského ekonomického potenciálu, ako aj misia slovenského cestovného ruchu pre chorvátske cestovné spoločnosti.
Rovnako bohatá a intenzívna bola aj spolupráca v oblasti kultúrnej výmeny a systematická  pozornosť bola venovaná podpore krajanov.
V medzinárodnoprávnej a konzulárnej oblasti sa nepodarilo podpísať Doplnkový protokol k readmisnej dohode, ktorý je v štádiu finalizácie.

Macedónsko
SR v roku 2006  podporovala  integračné ambície Macedónska  na pôde EÚ i NATO, ako aj poskytovaním konkrétnej expertnej a odbornej pomoci. Bilaterálne vzťahy sa vyvíjali  uspokojivo, parlamentné voľby v SR i v Macedónsku však spôsobili odloženie niektorých vrcholných návštev. Hlavnou bilaterálnou stykovou aktivitou sa stalo stretnutie ministra zahraničných vecí Macedónska A. Milošoského s ministrom ZV SR J. Kubišom v Bratislave v novembri 2006.

Albánsko
Bilaterálne vzťahy s Albánskom možno hodnotiť ako málo rozvinuté. Vo vzájomnom dialógu dominuje téma euro-atlantickej integrácie. Albánska politická reprezentácia naviac prejavuje mimoriadny záujem o čerpanie skúseností z transformačného procesu v ekonomike SR.
Politický dialóg sa rozvíja pomaly, predovšetkým formou stretnutí na multilaterálnych fórach. Úroveň spolupráce medzi rezortmi vlády, snáď s výnimkou MZV, je obmedzená. 23.-24.11.2006 sa minister zahraničných vecí SR J. Kubiš zúčastnil zasadnutia SEI v Tirane a uskutočnil bilaterálne rozhovory s predsedom albánskej vlády S. Berishom ako aj s ministrom zahraničných vecí Albánska B. Mustafajom.
Keďže obchodno-ekonomická spolupráce medzi SR a Albánskom je svojim rozsahom zanedbateľná, v najbližšom období chceme venovať systematickú pozornosť identifikovaniu jej základných daností, osobitne z hľadiska možností spolupráce v oblasti výroby a prepravy elektrickej energie, geologického prieskumu a využívania nerastného bohatstva železitých a neželezitých rúd, akútnej potreby realizovať množstvo infraštruktúrnych, hlavne dopravných, projektov a pod.
1.6. Vzťahy so štátmi Ázie, Oceánie a s Austráliou

V kontexte dôveryhodnej, zodpovednej a vyváženej zahraničnej politiky SR voči Ázii, Austrálii a Oceánii sa dôraz kládol na podporu hospodárskej spolupráce. SR plnila záväzky vyplývajúce zo spolupráce a súčinnosti s EÚ a NATO a primerane podporovala v rámci tohto regiónu posilňovanie transatlantickej väzby a partnerstva. Súčasťou pôsobenia SR bola spolupráca najmä v rámci EÚ v oblasti ochrany ľudských práv, boja proti terorizmu a energetickej bezpečnosti, v rámci NATO posilňovanie stability a demokracie v Afganistane. V primeranej miere bola poskytovaná oficiálna rozvojová pomoc (ODA) menej rozvinutým krajinám. Ako člen BR OSN sa SR podieľala na riešení krízových situácií, napr. v súvislosti s jadrovým programom KĽDR.
V rámci medziregionálneho procesu Stretnutie Ázia-Európa (ASEM) sa v Helsinkách uskutočnil summit ASEM6, ktorého sa SR zúčastnila na úrovni predsedu vlády v sprievode ministra zahraničných vecí a stretnutie ministrov financií. Účasť na týchto podujatiach bola využitá na prezentovanie SR ako partnera so záujmom o posilňovanie partnerstva a spolupráce s ázijskými krajinami a prispela k pozitívnemu vnímaniu SR v Ázii. Počas summitu ASEM6 sa predseda vlády stretol s prezidentom Kórejskej republiky a predsedami vlád Čínskej ľudovej republiky a Thajska, minister zahraničných vecí s partnerom z Kórejskej republiky.
So zámerom potvrdiť dobrú úroveň vzťahov a ďalej zintenzívniť hospodársku spoluprácu s Čínou sa uskutočnili stretnutie predsedov vlád v Helsinkách a návšteva ministra zahraničných vecí SR v CN. Na pozvanie ministra pôdohospodárstva SR M. Jureňu, za účelom ďalšieho rozvoja bilaterálnej spolupráce v oblasti poľnohospodárstva, uskutočnil oficiálnu návštevu SR 20.–22.11.2006 námestník ministra poľnohospodárstva CN Z. Baowen.  Z pohľadu obratu vzájomnej obchodnej výmeny prekračujúceho 1 mld. USD a s tendenciou rastúceho slovenského vývozu na čínsky trh si CN udržala postavenie najvýznamnejšieho obchodného partnera SR v Ázii. Pokračovala identifikácia vzájomných investičných možností a podpora účasti slovenských subjektov na rozvojových projektoch v CN, najmä v oblasti energetiky. Počítačová spoločnosť Lenovo otvorila svoju pobočku v Bratislave pre región SVE. 
V rámci spoločného pôsobenia EÚ podporila SR postupné budovanie strategického partnerstva EÚ a CN vrátane rozhodnutia otvoriť rokovania s cieľom uzatvoriť dohodu o partnerstve a spolupráci. V oblastiach spoločného záujmu EÚ, ako sú napr. dodržiavanie ľudských práv a migrácia, SR konzistentne vychádzala z prístupu EÚ založenom na partnerskom dialógu. Spolupôsobenie na pôde BR OSN prebiehalo v konštruktívnom duchu.
Pôsobenie voči Taiwanu rešpektovalo princíp „jednej Číny“ a sústredilo sa na rozvoj hospodárskych vzťahov vrátane získania investícií.
Kontinuálny rozvoj všestranných vzťahov s Japonskom založených na zdieľaní spoločných hodnôt bol podporený návštevami ministra životného prostredia SR v Japonsku a ministra pôdy, územného plánovania, dopravy a turistiky Japonska v SR. Kontakty a podujatia na nižšej úrovni sa prioritne sústredili na udržiavanie politického dialógu a prezentáciu SR ako dôveryhodného partnera, ktorý cieľavedome a úspešne buduje bezpečné a transparentné podnikateľské prostredie príťažlivé pre zahraničné investície prednostne do oblastí vytvárajúcich vyššiu pridanú hodnotu. Partnerská spolupráca na pôde BR OSN vychádzala z názorovej zhody na väčšinu medzinárodných otázok. V oblasti hospodárskej spolupráce rozhodla o rozšírení svojej investíciu na Slovensku spoločnosť Sony a japonská letecká spoločnosť ANA zorganizovala pre japonských turistov historicky prvý priamy let Tokio – Bratislava. Obchodná výmena si udržala stúpajúci trend, Japonsku tradične dosiahlo 2. miesto v poradí najvýznamnejších obchodných partnerov SR v Ázii. Návšteva ministra zahraničných vecí Japonska bola z termínových dôvodov odložená na budúci rok.
Ako člen EÚ Slovensko podporovalo rozvíjanie strategického partnerského dialógu medzi EÚ a Japonskom.
S cieľom oživiť hospodársku spoluprácu navštívil Indiu minister hospodárstva SR a uskutočnilo sa množstvo aktivít na nižšej úrovni vrátane zasadnutia slovensko-indickej komisie pre hospodársku spoluprácu v Dillí. Podpísaná bola dohoda o podpore a ochrane investícií. Napriek pozitívnym náznakom sa však nedarilo zásadnejším spôsobom zvýšiť obrat obchodnej výmeny. Spolupráca na multilaterálnej úrovni bola sústredená do oblasti reformy OSN. Návšteva indického ministra zahraničných vecí v SR bola odložená na neskoršie obdobie.
Na pozitívnu prezentáciu SR boli vhodne využívané podujatia EÚ v rámci Spoločného akčného plánu EÚ-India.
Veľmi dobrá úroveň vzťahov a dynamický rozvoj hospodárskej spolupráce s Kórejskou republikou (KR) boli potvrdené aj častými stykovými aktivitami. Pri príležitosti summitu ASEM6 v Helsinkách sa uskutočnilo stretnutie predsedu vlády SR a prezidenta KR a stretnutie ministrov zahraničných vecí. Ďalšie dôležité impulzy priniesli návštevy ministra zahraničných vecí KR v SR a ministra hospodárstva SR v KR, ako aj misia SOPK v KR. Rozvinutý politický dialóg bol využitý na posilnenie hospodárskej spolupráce s dôrazom na získanie kórejských investícií. Spoločnosť Kia/Hyundai úspešne pokračovala vo svojej investícii na Slovensku a začala výrobu automobilov, spoločnosť Samsung Electronics svoju investíciu rozšírila. V rámci aktivít EÚ sa úsilie SR zameralo na ďalšiu liberalizáciu kórejského podnikateľského prostredia. Pozitívnym faktorom ďalšieho rozvoja bilaterálnych vzťahov bolo rozhodnutie KR o vymenovaní svojho prvého veľvyslanca so sídlom v Bratislave.
Aktivity vo vzťahoch s Indonéziou boli kontinuálne zamerané na hospodársku spoluprácu vrátane vojenskej techniky s dôrazom na zvýšenie slovenského exportu, ktorý zaznamenal mierny nárast. Uzatvorená bola dohoda o ekonomickej spolupráci. Nebola realizovaná styková akcia na vyššej úrovni. Pozitívnym momentom bola spolupráca na medzinárodných fórach a v oblasti kultúry. Na podporu hospodárskej spolupráce a za účelom konzulárnej pomoci slovenským občanom v oblasti Bali bol otvorený honorárny konzulát SR v Denpasare. V roku 2006 bola Indonézii poskytnutá humanitárna pomoc vo výške 4,7 mil. SKK.
Vo vzťahoch s Thajskom boli kontakty na vysokej úrovni a úsilie o vyvážený dialóg a rozvoj všestranných vzťahov s dôrazom na využitie potenciálu hospodárskej spolupráce, ktorého potvrdením bola návšteva podpredsedu vlády Thajska v SR, prerušené v dôsledku vnútropolitického vývoja v Thajsku. SR v rámci EÚ podporila konštruktívny postup zameraný na plnú obnovu demokracie.
Vo vzťahoch s Malajziou sa uskutočnil rad aktivít cielených na podporu hospodárskej spolupráce vrátane oblasti vojenskej techniky a malajzijských priamych investícií, ktoré pragmaticky vyrovnávali absenciu kontaktov na vyššej úrovni. Možnosti aktívnejšej slovensko-malajzijskej interakcie podporilo otvorenie Honorárneho konzulátu vo federálnom štáte Sabah. Slovenské firmy sa prvý raz úspešne zapojili do programu EÚ – Malajzia na podporu malého a stredného podnikania. K budovaniu porozumenia v širšom kultúrnom kontexte prispelo využitie ponuky vládnych štipendií na štúdium v SR.
Návšteva prezidenta SR vo Vietname priniesla želané oživenie vzájomných vzťahom a významný impulz pre hospodársku spoluprácu vrátane oblasti  vojenskej techniky. Bola podpísaná dohoda o ekonomickej spolupráci. Za účelom rozvoja kontaktov v dynamicky sa rozvíjajúcej južnej časti Vietnamu bol otvorený Honorárny konzulát SR v Hočiminovom meste. Primerane bol využívaný potenciál Vietnamcov, ktorí študovali alebo pôsobia v SR.
Návšteva predsedu vlády v Afganistane potvrdila záväzok SR dlhodobo sa podieľať na obnove a demokratizácii tejto krajiny v rámci koordinovaného postupu EÚ, NATO a OSN. V Afganistane sa realizovalo 8 rozvojových projektov.
Vo vzťahoch k ostatným krajinami Ázie SR venovala primeranú pozornosť udržiavaniu základných kontaktov, prípadne možnostiam oživenia hospodárskej spolupráce. Veľmi dobrá úroveň a pragmatická orientácia priateľských vzťahov v bilaterálnej aj multilaterálnej oblasti so Singapurom bola potvrdená  návštevou prezidenta SR v Singapure a staršieho ministra vlády Singapuru v SR. V rámci programu slovenskej vládnej rozvojovej pomoci pokračovala pomoc Mongolsku (10 projektov) a Kambodži (pilotná krajina). Vo vzťahu k Barme/Mjanmarsku SR podporovala postup EÚ, ktorý usiluje o demokratizáciu krajiny. SR aktívne podporila postup BR OSN pri riešení krízového vývoja situácie v súvislosti s jadrovou skúškou KĽDR. S ostatnými ázijskými krajinami SR udržiavala základné diplomatické kontakty, prípadne kontakty prostredníctvom aktivít EÚ.
Voči Austrálii a primerane voči Novému Zélandu, partnerským krajinám zdieľajúcim rovnaké hodnoty, SR venovala prioritnú pozornosť prezentácii SR ako krajiny, ktorá ponúka hospodárske prostredie vhodné na zahraničné investície. Napriek absencii kontaktov na vysokej úrovni sa darilo udržiavať primeranú úroveň pragmaticky orientovanej spolupráce vrátane multilaterálnej oblasti. Pozitívnym krokom zo strany Austrálie je rozhodnutie poskytnúť Slovensku rovnaké zaobchádzanie v oblasti udeľovania víz ako majú pôvodné krajiny EÚ v roku 2008. Tradičnou a integrálnou súčasťou pôsobenia SR bola podpora krajanského života v Austrálii a na Novom Zélande spájaná s prezentáciou slovenskej kultúry aj pre širšiu verejnosť. S ostatnými krajinami Oceánie boli udržiavané základné kontakty.
1.7. Vzťahy so štátmi Blízkeho a Stredného východu a severnej Afriky

SR má okrem ekonomických záujmov v tomto regióne mimoriadny záujem aj na riešení otázok regionálnej bezpečnostnej situácie, čo bolo v uplynulom období ešte výraznejšie presadzované vzhľadom na členstvo SR v BR OSN. Rozvoju ekonomických vzťahov s týmto regiónom napomáhalo aj napĺňanie cieľov Barcelonského procesu a spolupráce v rámci EUROMED. V priebehu roku 2006 sa predstavitelia MH SR zúčastnili na ministerských konferenciách EUROMED-u, ktoré sú pravidelným dialógom v ekonomickej dimenzii medzi EÚ a jej stredomorskými partnermi v kontexte Barcelonského procesu. 24.3.2006 sa uskutočnila konferencia v Marakeši, ktorá ponúkla možnosť dať novú dynamiku obchodným a ekonomickým kapitolám Barcelonského procesu a jasne definovať postup pre nadchádzajúce roky so zreteľom dosiahnuť do roku 2010 ambiciózny zámer Dohody o zóne voľného obchodu Euromed, postavený na programe, dohodnutom na Barcelonskom summite v novembri 2005. 6.-7.6.2006 sa konala v Bruseli 10. ministerská konferencia EUROMED-u, ktorej zámerom bolo objasniť členským krajinám, v kontexte ENP ekonomické výhody, ktoré by mohli odvodiť z vnútorného trhu EÚ. Minister hospodárstva SR sa 21.–22.9.2006 zúčastnil na 6. Európsko-stredomorskej ministerskej konferencii na Rhodose. Program konferencie vychádzal zo schváleného 5-ročného programu, prijatého na barcelonskom summite EÚ a je v súlade s cieľmi ENP. Konferencia EUROMED-u poskytla priestor na rokovania a diskusiu o budúcich prioritách spolupráce v rámci EÚ a prijala spoločnú záverečnú deklaráciu ministrov a predsedníctva Rady EÚ týkajúcu sa rozvoja spolupráce so stredomorským priestorom.
V bilaterálnych vzťahoch s Izraelom zaznamenala SR pozitívne signály, výrazom čoho je aj otvorenie izraelského ZÚ v Bratislave v auguste 2006. Izraelská strana oceňuje pôsobenie SR v BR OSN a jej snahu o nestrannosť a objektivitu. Vo vzťahu k Palestínskej samospráve pokračovala stagnácia politického dialógu. Slovensko-palestínske kontakty boli obmedzované najmä z bezpečnostných dôvodov. Otvorenie pobočky ZÚ v Ramalláhu nebolo z objektívnych dôvodov doteraz realizovateľné. Palestínska strana otvorila svoj ZÚ v Bratislave v apríli 2006. Rozvoj stykových aktivít v Izraeli a v Palestíne bol v roku 2006 ovplyvnený volebnými udalosťami. Stykovou aktivitou najvyššej úrovne bola pracovná návšteva podpredsedu vlády D. Čaploviča v Izraeli (IL). Prezentované stanoviská potvrdili, že izraelskí partneri majú záujem o prehĺbenie slovensko-izraelských vzťahov a o realizáciu ďalších návštev, vrátane pripravovanej návštevy predsedu vlády R. Fica v IL. V oblasti parlamentnej spolupráce v novom 17. Knessete došlo k vytvoreniu skupiny izraelsko-slovenského priateľstva. Jej predsedom sa stal Izraelčan slovenského pôvodu.
	Vzťahy so Sýriou, Libanonom a Jordánskom sú vo všetkých oblastiach determinované trvale zložitou bezpečnostnou situáciou v regióne BV, viazanosťou priorít ZP SR na SZBP EÚ a transatlantické spojenectvo. Hlavnými limitujúcimi faktormi obojstranne výhodnej spolupráce je prítomnosť konfliktov v krajinách, hrozba terorizmu, politická a hospodárska nestabilita, chýbajúce základné prvky demokracie a právneho poriadku. Vzhľadom na objektívnymi faktormi obmedzený bilaterálny dialóg boli politické a hospodárske záujmy a priority zahraničnej politiky SR v Sýrii, Libanone a Jordánsku realizované na multilaterálnej úrovni (počas 61. VZ OSN sa slovenský minister zahraničných vecí stretol s partnermi zo Sýrie a Libanonu). Jediným priamym kontaktom na úrovni predstaviteľov vlády bolo stretnutie ministra obrany so sýrskym partnerom počas hodnotiacej zahraničnej pracovnej cesty na misii UNDOF na Golanských výšinách. V čase vojenského konfliktu medzi Izraelom a Libanonom bola Libanonu poskytnutá humanitárna pomoc v hodnote 6,5 mil. SKK.
SR svojou vojenskou prítomnosťou v Iraku pokračovala v napĺňaní zámerov demokratizačného procesu po irackých parlamentných voľbách. V hospodárskej oblasti nebolo doposiaľ možné napredovať vzhľadom na nepriaznivú bezpečnostnú situáciu v krajine. V súvislosti s angažovanosťou SR v Iraku sa v auguste uskutočnila pracovná cesta delegácie SR vedenej PV R. Ficom, ktorá potvrdila záujem SR o ďalšie pokračovanie účasti na demokratizačnom procese v Iraku. Potvrdením záujmu o intenzívnu spoluprácu bola návšteva ministra zahraničných vecí Iraku v SR a následné otvorenie veľvyslanectva Iraku v Bratislave v novembri 2006.
Spolupráca s Iránom bola ovplyvnená vývojom otázky iránskeho jadrového programu, ktorú SR sledovala aj z pozície nestáleho člena BR OSN a člena Rady guvernérov MAAE. Zložitou situáciou v Iráne boli značne poznačené plánované bilaterálne aktivity a SR opatrnejšie pristupovala k iránskym návrhom na uskutočnenie zasadania spoločnej hospodárskej komisie.
S Egyptom má SR tradične aktívne bilaterálne vzťahy. V politickej oblasti pokračovala intenzívna spolupráca zameraná na našu spoluúčasť v riešení arabsko-izraelského konfliktu, na stabilizácii Iraku a v boji proti terorizmu. Diplomatické úsilie sa sústredilo na zintenzívnenie ekonomických väzieb. Diplomatický dialóg s Egyptom sa rozvíjal prevažne na multilaterálnej úrovni. Bilaterálnu návštevu v Káhire, zameranú na zintenzívnenie politickej a ekonomickej spolupráce, uskutočnil štátny tajomník MZV SR. V decembri 2006 sa uskutočnili rozhovory ministrov zahraničných vecí SR a Egypta v Káhire.
V politických a ekonomických vzťahoch SR s krajinami Rady Zálivu (GCC) nastal uzavretím ZÚ Abú Dhabí určitý útlm a ani zriadením ZÚ Kuvajt a presunutím teritoriálnej príslušnosti zvyšných krajín na ZÚ Káhira sa tento stav nezlepšil. Napriek možnostiam ekonomickej spolupráce je zo strany slovenských podnikateľských subjektov malý záujem o rozvoj vzťahov vyplývajúci okrem iného aj z komplikovaných podmienok regiónu. Návšteva ministra ZV SR v Kuvajte sa zatiaľ neuskutočnila. Prezident SR rokoval s guvernérom provincie Farwaniya počas medzipristátia pri návrate z návštevy Vietnamu a Singapúru. Dôraz na ekonomickú dimenziu sa kládol aj pri rozvoji vzťahov so Spojenými arabskými emirátmi, Saudskou Arábiou, Ománom, Katarom a Bahrajnom. Prvé politické konzultácie na úrovni zástupcov ministerstiev zahraničných vecí sa uskutočnili s Katarom. Pripravená návšteva ministra ZV SR v Katare bola zrušená. V rámci kontaktov s Bahrajnom bola realizovaná misia bahrajnských podnikateľov na Slovensku.
Vo vzťahu k Líbyi zatiaľ nebol naplnený zámer obnoviť intenzívnejšiu spoluprácu, pre ktorú vznikli v súčasnosti vhodnejšie politické predpoklady. Štátna tajomníčka MZV sa zúčastnila na Euro-africkej konferencii o migrácii, v Tripolise v novembri. Doposiaľ sa nepodarilo uskutočniť viaceré odložené bilaterálne návštevy v Líbyi. Návšteva podpredsedu vlády a ministra hospodárstva SR do Líbye bola opakovane odložená. Nezaznamenal sa pokrok v riešení splatenia líbyjských dlhov voči SR.
Maroko je dôležitým partnerom SR v oblasti severnej Afriky. Došlo k oživeniu politických kontaktov a zvyšovaniu záujmu Maroka o ekonomickú spoluprácu. Vzhľadom na členstvo SR v BR OSN zintenzívnilo Maroko diplomatický dialóg zameraný predovšetkým na mierové riešenie problémov v západnej Sahare. Úspešne bol zavŕšený proces schvaľovania otvorenia HK SR v Casablanke, čo prispeje k zvýšeniu prítomnosti SR v Maroku a tiež rastu obchodnej spolupráce. V roku 2006 sa zintenzívnil politický dialóg s Marokom, čoho prejavom boli 2 návštevy ministra zahraničných vecí M. Benaissu v SR (apríl, november). Predchádzala im návšteva generálneho tajomníka MZV Maroka O. Hilaleho. Na Euro-africkej konferencii o migrácii v júli v Rabate bola plánovaná účasť ministra ZV SR E. Kukana, ktorá sa nekonala z dôvodu zmeny vlády v SR práve v čase konania konferencie.
Vo vzťahoch s Alžírskom SR vyvíjala iniciatívu zameranú na prehĺbenie bilaterálnych vzťahov, najmä v hospodársko-obchodnej oblasti. Zavŕšil sa proces diplomatickej priakreditácie zástupcu SR v Alžírsku. V Tunisku sa úspešne doriešil dlhodobý konzulárny prípad uväzneného občana SR, ktorý sa nakoniec vrátil do vlasti. Voči Tunisku sa neuskutočnili žiadne bilaterálne aktivity. Snaha o etablovanie HK SR v Tunisku sa pravdepodobne nenaplní vzhľadom na stratu záujmu kandidáta.
Vo vzťahu k Čadu ani Mauretánii sa neuskutočnili žiadne aktivity.
Vo vzťahu k Sudánu SR vyvíjala zvýšenú diplomatickú aktivitu. S ohľadom na nepriaznivú situáciu v krajine, SR z pozície nestáleho člena BR OSN aktívne vplývala na riešenie situácie v Darfúre a vyvinula pozitívne úsilie v rámci rozvojovej pomoci Sudánu. V Sudáne sa uskutočnila návšteva štátneho tajomníka MZV SR J. Berényiho so zameraním na poskytnutie pomoci SR postihnutým regiónom.

1.8. Vzťahy so štátmi subsaharskej Afriky

Aj keď africká problematika nepatrila v hodnotenom období medzi oblasti nášho prioritného záujmu, slovenská zahraničná politika jej venovala patričnú pozornosť a SR, z pozície nestáleho člena BR OSN v rokoch 2006-7, prevzala v hodnotenom období na seba podiel zodpovednosti za udržiavanie mieru a stability vo svete. SR pozorne sledovala vývoj bezpečnostnej situácie v rámci afrického kontinentu a jeho konfliktných oblastí, aktívne sa podieľala na riešení jeho regionálnych konfliktov v súlade so spoločnou zahraničnou a bezpečnostnou politikou EÚ v rámci schválenej Stratégie EÚ voči Afrike.
Z titulu predsedníctva SR vo Výbore stálych predstaviteľov programu OSN pre životné prostredie (UNEP) SR usilovala o koordináciu a zabezpečovanie koherentnej politiky v rámci štruktúry UNEP ako aj v kontexte prioritných aktivít v regióne Afriky.
Svoju ODA SR koordinovala s rozvojovými projektmi EK a hlavnými donorskými krajinami v rámci ČK EÚ.
V hodnotenom období nedošlo v rámci regiónu subsaharskej Afriky k realizácii žiadnych bilaterálnych návštev na najvyššej úrovni. V priebehu prvého roka nášho nestáleho členstva v BR OSN sa africká problematika dostávala do oblasti zvýšeného záujmu zahraničnopolitických aktivít SR a potreby monitorovať konfliktné situácie v krízových oblastiach subsaharskej Afriky. Aj v nadväznosti na plnenie úloh, ktoré pre SR vyplývajú z jej členstva v BR OSN, bola začiatkom roka zriadená pobočka ZÚ Nairobi so sídlom v etiópskej Addis Abebe, ktorá je priakreditovaná pri Africkej únii. Hlavné projekty slovenskej ODA sa v hodnotenom období realizovali v Keni, Sudáne a Mozambiku, ktoré boli spomedzi afrických krajín zaradené do zoznamu prioritných krajín ODA.
Vzhľadom na existenciu iba 3 slovenských zastupiteľských úradov a 1 pobočky veľvyslanectva v celom regióne subsaharskej Afriky, nezastupiteľnú úlohu v rozvoji bilaterálnych vzťahov predovšetkým v hospodárskej oblasti plnia honorárni konzuli.
V oblasti južnej Afriky sa plnenie úloh zahraničnej politiky SR v roku 2006 zameralona posilňovanie vzájomnej spolupráce a rozvíjanie politického dialógu s Juhoafrickou republikou a to nielen z bilaterálneho pohľadu, ale aj z pohľadu slovenského členstva v EÚ. JAR je strategickým partnerom EÚ v politickej, obchodnej aj rozvojovej oblasti a je v záujme SR aktívne sa podieľať na prehlbovaní a využívaní výhod tohto partnerstva. Z bilaterálneho hľadiska sa najúspešnejšie darilo napĺňať strategické záujmy SR v ekonomicko-obchodnej oblasti, kde v roku2006 pokračoval rast obchodnej výmeny a najmä slovenského vývozu. V máji 2006 sa uskutočnila oficiálna návšteva ministra školstva SR v JAR, výsledkom ktorej bol podpis medzivládnej dohody o vedecko-technickej spolupráci. V politickej oblasti sa zatiaľ nepodarilo realizovať návštevu prezidenta SR, ani návštevu ministerky ZV JAR v SR. Vo vzťahu k ostatným krajinám tohto subregiónu boli aktivity vyvíjané predovšetkým vo vzťahu k Mozambiku, kde slovenské NGO začali s realizáciou 3 projektov ODA.
Nosnou reláciou pôsobenia zahraničnej politiky SR voči krajinám východnej Afriky je  Keňa. Prispieva k tomu aj skutočnosť, že Nairobi je sídlom jedinej úradovne OSN v rozvojovom svete a Keňa je cieľovou krajinou ODA. ZÚ SR pôsobí zároveň ako SM SR pri Úradovni OSN v Nairobi, efektívne zabezpečuje účasť SR a aktívne participuje na rokovaniach a konferenciách v rámci UNEP a UN-Habitat, od leta 2006 sa SR stala predsedníckou krajinou vo Výbore stálych predstaviteľov programu OSN pre životné prostredie (UNEP). Začiatkom roku2006 bolo na dobu členstva SR v BR OSN v etiópskom hlavnom meste Addis Abebe zriadené efektívne diplomatické zastúpenie vo forme pobočky ZÚ SR v Nairobi, ktoré je zároveň priakreditované pri Africkej únii. V rámci rozvojovej pomoci sú projekty slovenskej ODA zamerané okrem zdravotnej starostlivosti sociálne slabým skupinám obyvateľstva aj na podporu malých a stredných podnikov. V bilaterálnej oblasti okrem návštevy ŠTAT MZV SR J. Berényiho, počas ktorej bol podpísaný Protokol o spolupráci medzi ministerstvami zahraničných vecí, nedošlo v hodnotenom období k žiadnym významným stykovým aktivitám. Z dôvodu obojstrannej pracovnej zaneprázdnenosti sa neuskutočnila ani plánovaná návšteva ministra ZV Kene v SR.
 	Dôležité miesto v zahraničnej politike  SR voči krajinám západnej Afriky majú vzťahy s Nigériou, ktorá je regionálnym vodcom a kľúčovou krajinou ECOWAS-u a Africkej únie, ako aj v programe NEPAD. Aj keď do tohto subregiónu neboli plánované ani realizované návštevy najvyšších štátnych činiteľov SR, uskutočnil sa dialóg o možnostiach vzájomnej spolupráce nigérijského ministerstva obrany a poľnohospodárskeho výboru Senátu so slovenskými partnermi. V tomto subregióne bola spolupráca zameraná predovšetkým voči Senegalu, Togu, Guinei, Beninu a Ghane.
1.9. Vzťahy so štátmi Latinskej Ameriky

Postavenie Latinskej Ameriky (LA) a Karibiku v slovenskej zahraničnej politike sa v roku 2006 výraznejšie nezmenilo. Región LA prirodzene nepatril ani v roku 2006 do sféry prioritného záujmu našej zahraničnej politiky, SR však prejavovala záujem o zintenzívnenie vzájomných bilaterálnych vzťahov a o nadviazanie na dobré skúsenosti obchodnej spolupráce s tradičnými partnermi z predchádzajúcich období, čo v plnej miere platí aj pre naše vzťahy s krajinami LA. Región LA a Karibiku zostal aj v roku 2006 dynamicky sa rozvíjajúcou oblasťou sveta so značným potenciálom a expandujúcim trhom, na ktorom je prítomnosť SR z exportného hľadiska zaujímavá a žiadúca. Vývoj obchodných vzťahov s krajinami LA potvrdzuje, že ich potenciál zďaleka nie je vyčerpaný.
V roku 2006 sa vzťahy medzi SR a LA a Karibikom rozvíjali ako korektné a pragmatické. Pokračovala úspešná multilaterálna spolupráca na medzinárodných fórach, vrátane tradičnej vzájomnej podpory kandidatúr. Popri bilaterálnej dimenzii sa v nich potvrdzovala a reflektovala i európska inštitucionalizovaná vzťahová dimenzia a jej využívanie. Stále významnejšou súčasťou pôsobenia SR v LA bolo aktívne zapájanie sa  do formovania odporúčaní a pozícií EÚ voči regiónu na rôznych úrovniach a úsekoch pokrývajúcich spoluprácu EÚ s krajinami LA.
V uvedenom kontexte bola najdôležitejšou aktivitou účasť SR na 4. summite EÚ s LA a Karibikom vo Viedni na úrovni hláv štátov a predsedov vlád (11.-12.5.2006). Summit kládol dôraz na nájdenie optimálneho spôsobu spolupráce medzi oboma regiónmi v sociálnej oblasti, konkrétne boja proti sociálnej nerovnosti a eliminácie chudoby. Okrem sociálnej kohézie boli ústrednými témami summitu posilnenie multilateralizmu, ľudské práva, boj proti terorizmu a organizovanému zločinu, rozvoj regionálnej integrácie a obchodu a výmena poznatkov v oblasti školstva, vedy a výskumu. Hlavným výsledkom summitu bola Viedenská deklarácia podporujúca rozvoj obojstranne výhodného strategického partnerstva založeného na princípoch vzájomného rešpektovania sa, rovnosti a solidarity. Konkrétnym pozitívnym výsledkom summitu bolo otvorenie rokovaní o Asociačnej dohode EÚ – Stredná Amerika zahŕňajúcej vytvorenie zóny voľného obchodu. Naopak, nepodarilo sa pokročiť v rokovaniach o asociačnej dohode s Mercosurom predovšetkým z dôvodov vnútornej názorovej nejednotnosti v rámci Mercosur, ako aj rozdielnych pozícií EÚ a Mercosur v otázkach poľnohospodárskych dotácií a ciel na služby prerokovávaných v rámci kola Doha rokovaní vo WTO. Nepodarilo sa otvoriť ani rokovania o asociačnej dohode EÚ s Andským spoločenstvom z dôvodu vnútornej dezintegrácie v bloku.
Kľúčovými krajinami vo vzťahu k SR v regióne LA, z hľadiska prehlbovania pragmatickej politickej a obchodno-ekonomickej spolupráce, boli v roku 2006 Brazília, Mexiko, Argentína, Čile a Kuba.
Prioritnou reláciou v rámci regiónu zostáva Brazília, ktorá je zároveň naším najväčším obchodným partnerom a investorom z tejto oblasti. V októbri 2006 sa uskutočnili expertné konzultácie MZV oboch krajín. Pozitívny vývoj bol v dvojstrannom politickom dialógu zaznamenaný predovšetkým v zintenzívnení multilaterálnej spolupráce. V teritóriu pôsobí generálny honorárny konzulát v Sao Paulo, honorárne konzuláty v Joinville a v Rio de Janeiro. Ich činnosť bola zameraná predovšetkým na oblasť obchodnej a kultúrnej spolupráce. Činnosť ukončil honorárny konzulát v Recife a v Belo Horizonte.
Mexiko patrí do skupiny štátov prednostného významu SR v regióne. Nižšia kvantita a intenzita stykových aktivít, poznamenaná volebným rokom v oboch krajinách, bola  vyvážená historicky prvou návštevou mexického prezidenta V. Foxa v Bratislave v máji 2006, ktorou politický dialóg kulminoval. V roku 2006 pokračoval pozitívny trend rastu obchodnej výmeny, zaznamenaný po vstupe SR do EÚ v dôsledku uplatňovania režimu dohody o voľnom obchode medzi EÚ a Mexikom. Zatiaľ jediným, ale čoraz výraznejším príkladom vyšších foriem hospodárskej spolupráce ostáva kapitálový vstup (25 mil. EUR) mexického investora Grupo ALFA-NEMAK, majiteľa firmy Rautenbach SR v Žiari nad Hronom, ktorý v roku 2006 navyšoval investície a upevňoval postavenie na slovenskom trhu. V roku 2006 pokračovalo aj cieľavedomé rozširovanie bilaterálnej zmluvnej základne  s cieľom vytvoriť rámec pre spoluprácu najmä v ekonomickej oblasti.
Vo vzťahu k Argentíne neboli zaznamenané relevantnejšie bilaterálne stykové aktivity, boli však podniknuté kroky ohľadom prípravy návštevy predsedu vlády SR R. Fica v Argentíne v roku 2007. Vstup SR do EÚ, zlepšenie politickej a ekonomickej situácie v Argentíne a celková stabilita vývoja v regióne sa pozitívne odrazila na spolupráci vo väčšine oblastí vzájomných vzťahov. Najvýznamnejšou aktivitou vo vzťahu k početnej krajanskej komunite žijúcej v Argentíne bola návšteva predsedníčky Úradu pre Slovákov žijúcich v zahraničí V. Prívarovej. Počas návštevy sa uskutočnili rokovania s predstaviteľmi krajanských inštitúcií, MZV Argentíny a migračného úradu.
Pozitívnym faktom je ďalší pomerne intenzívny rast obchodnej výmeny vo vzťahu k hlavným obchodným partnerom v teritóriu – Argentína, Čile a Peru.
Pokračoval pragmatický dialóg s krajinami Strednej Ameriky zameraný predovšetkým na identifikovanie možností a podporu obchodnej spolupráce a rozširovanie zmluvnej základne.
Vzťahy SR s Kubou boli aj v roku 2006 poznačené pokračujúcou faktickou stagnáciou politických kontaktov. V záujme zlepšenia vzájomných slovensko-kubánskych vzťahov sa slovenská strana snažila, v súlade s prevládajúcimi trendmi v rámci EÚ, zintenzívniť dialóg s kubánskym vedením najmä v hospodárskej oblasti. V praktickej rovine sa pridŕžala rámca daného Spoločnou pozíciou EÚ, ktorá  poskytuje dostatočný priestor pre akcentovanie nášho záujmu o rozvoj hospodárskej spolupráce. Slovenská strana aktívne spolupracovala so slovenskými  MVO pôsobiacimi  na Kube a pozorne monitorovala vývoj vnútropolitickej situácie  s dôrazom najmä na dodržiavanie ľudských práv.
1.10. Vzťahy v oblasti kultúry, školstva, vedy a zdravotníctva

Medzi najvýznamnejšie podujatia Slovenských inštitútov v roku 2006 patrili : „Slovenské dni v Ríme, Modene, Miláne, Bari a provincii Palermo“, výstava  „Európsky  neokonštruktivizmus  1930-2000  v Moskve“, „Koncert stredoeurópskych violončelistov vo Francúzsku“, „Týždeň slovenskej kultúry vo Varšave“, projekt „Nemci na Slovensku“ v Berlíne, „Koncert priateľstva v Budapešti“, prehliadka filmov krajín V4 „Súčasná filmová tvorba – stredná Európa“ a výstava „Poklady nových krajín – kultúra a dejiny nových krajín EÚ“ v Rakúsku.
V spolupráci so zastupiteľskými úradmi SR v zahraničí sa uskutočnili početné výstavy, literárne večery, filmové predstavenia, koncerty, ale i semináre a konferencie. Úspešný mesiac slovenskej kultúry sa uskutočnil po prvý raz vo Fínsku. Prezentácia Slovenska sa realizovala tiež v USA (výstavy fotografií o SR L. Struhára a A. Jirouška; koncert a výstava mladých slovenských umelcov v New Yorku; výstava fotografií Ľ. Špirka – Nezakrývajme si oči; výstava Maestro K. Sokol, Slovensko-americká módna prehliadka v New Yorku; či premiéra divadelnej hry No exit – v priestoroch American Academy of Dramatic Arts), v Spojenom kráľovstve (Pulse festival, Thame festival), či v Portugalsku (Visit Slovakia). K významným akciám patrili koncerty Albrechtovho kvarteta v Madride, výtvarný projekt mladých umelcov z 10 nových členských krajín EÚ v Corku. Aktivity primerané finančným možnostiam a podmienkam daných krajín boli zaznamenané aj v Slovinsku (vystúpenie SND), Chorvátsku (Týždeň slovenskej kultúry v Rijeke), Bosne a Hercegovine (účasť SR na Festivale Sarajevská zima 2006), či v Srbsku (kultúrno-spoločenské aktivity okrem niekoľkých výstav organizovala najmä slovenská krajanská komunita – Slovenské kultúrne slávnosti a pod.). Zaujímavá a úspešná bola aj  výstava diel A. Brunovského v Mexiku, či putovná výstava Súčasná slovenská grafika v Indonézii, Indii a Taiwane. Mnoho akcií sa uskutočnilo v rámci prezentácie krajín V4 a nových členských krajín EÚ.

V oblasti školstva pokračovala spolupráca SR s ostatnými krajinami, s ktorými sú uzatvorené bilaterálne zmluvné dokumenty, a to v zmysle príslušných ustanovení týchto dokumentov predovšetkým v oblasti poskytovania štipendií na výmenné študijné a vedecké pobyty založené na báze reciprocity, ďalej v oblasti vyučovania slovenského jazyka a literatúry v zahraničí a opačne, vrátane podpory bilingválnych sekcií gymnázií v SR. 
        
       	V oblasti medzinárodnej vedecko-technickej spolupráce, ktorá je integrálnou súčasťou štátnej vednej a technickej politiky zabezpečovanou MŠ SR, možno konštatovať, že vzhľadom k stále silnejšej integrácii sú dvojstranné medzivládne a rezortné dohody zastrešujúceho typu základom mnohostrannej spolupráce. Krajiny, s ktorými sú uzatvárané, sú žiaducimi partnermi pre SR, pretože väčšinou ide o  ekonomicky stabilné krajiny, so stabilnou  pro-európskou politiku a úroveň vedy a techniky (čo sa týka vlastných nákladov štátu, podpory a aj jej výsledkov) je dobrá. Priority pri uzatváraní dvojstranných dohôd sú jednoznačne v prvom rade bezprostredné susedské krajiny, členské krajiny EÚ, NATO a OECD, krajiny G8 a následne krajiny, ktoré sú z určitých dôvodov  pre SR záujmovými, resp. kde má slovenská vedecká komunita eminentný záujem na spolupráci. Význam dvojstrannej spolupráce spočíva predovšetkým v tom, že vytvára dobré podmienky pre prípravu na úspešné zapojenie sa do mnohostrannej spolupráce predovšetkým v rámci 6. Rámcového programu EÚ pre výskum, vývoj a demonštračné aktivity a pripravovaného 7. rámcového programu, a medzivládnych výskumných iniciatív EUREKA, COST  a NATO. 
        	V súčasnosti má SR podpísaných celkove 18 dohôd o vedecko-technickej spolupráci (Česko, Nemecko, Rakúsko, Maďarsko, Ukrajina, India, Čína, USA, Grécko, Portugalsko, Taliansko, Francúzsko, Španielsko, Slovinsko, Srbsko, Čierna Hora, Poľsko, Bulharsko a  Juhoafrická republika). Podpísané dohody nemajú významný  finančný vplyv na štátny rozpočet, ani ekonomický, ani environmentálny vplyv a  vplyv na zamestnanosť. Implementáciou týchto  dohôd sa  však môže pozitívne ovplyvniť zapojenie podnikateľských subjektov do medzinárodnej vedecko-technickej spolupráce.
        V roku 2006 bola podpísaná jedna nová dohoda - Dohoda medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Juhoafrickej republiky o vedecko-technickej spolupráci, ktorá bola podpísaná v Johannesburgu 15.5.2006

2. Hlavné oblasti mnohostrannej spolupráce
2.1. Pôsobenie SR v medzinárodných medzivládnych organizáciách
2.1.1. EÚ
Minister zahraničných vecí sa pravidelne zúčastňoval na zasadnutiach Rady pre všeobecné záležitosti a vonkajšie vzťahy. Rokovania sa sústredili na široký okruh otázok – príprava zasadnutí Európskych rád, Blízkovýchodný mierový proces, Irak, Irán, Kongo, Sudán, WTO, Libanon, bezpečnostná agenda, otázky rozširovania, migrácie a ďalšie.
Minister zahraničných vecí sa, ako člen delegácie predsedu vlády SR, zúčastňoval na zasadnutiach Európskej rady. V roku 2006 boli rokovania summitov zamerané na Lisabonskú stratégiu, zmluvu o Ústave pre Európu a obdobie reflexie, transparentnosť, trvalo udržateľný rozvoj, oblasť slobody, bezpečnosti a spravodlivosti, klimatické zmeny, rozširovanie, vonkajšie vzťahy, energetiku a inovácie.
V apríli 2006 navštívil SR predseda EK J. Barroso. Témami rokovaní s najvyššími ústavnými činiteľmi SR boli najmä Lisabonská stratégia, zmluva o Ústave pre Európu a obdobie reflexie, rozširovanie, hodnotenie kritickej situácie po jarných záplavách a diskusia o predchádzaní vzniku podobných katastrôf. Predseda EK ocenil progres a proreformné smerovanie SR.
K významným návštevám slovenských čelných predstaviteľov patrí návšteva predsedu vlády SR R. Fica v Bruseli v septembri 2006. Na rokovaniach s predsedom EK slovenský premiér informoval  partnera o 3 prioritách vlády SR, ktorými sú vstup do euro-zóny, vstup do schengenského systému a Lisabonská stratégia.
Predseda NR SR P. Paška navštívil Brusel v októbri. Počas cesty rokoval s predsedom EP J. Borellom, predsedom Strany európskych socialistov v EP M. Schulzom a komisárom J. Figeľom.  Navštívil aj Dom slovenských regiónov.
2.1.2. NATO
V rámci spolupráce NATO sa uskutočnilidve neformálne zasadnutia ministrov zahraničných vecí (Sofia, apríl; New York, september), dve neformálne zasadnutia ministrov obrany (Taormina, február; Portorož, september) a jedno formálne stretnutie ministrov obrany (Brusel, jún).
7.9.2006 sa uskutočnila návšteva predsedu vlády SR R. Fica (v sprievode ministrov ZV a obrany) v centrále NATO, kde sa stretol s generálnym tajomníkom NATO J. de Hoop Schefferom. Následne 30.10.2006 sa uskutočnila návšteva generálneho tajomníka NATO v SR.
Najvyšším podujatím NATO v roku 2006 bol summit hláv štátov a vlád členských krajín 28.-29.11.2006 v Rige. Delegáciu SR na summite viedol prezident SR I. Gašparovič. 
2.1.3. OSN
20.–23.9.2006 sa predseda vlády SR R. Fico zúčastnil na všeobecnej rozprave 61. VZ OSN. V prejave zdôraznil záujem o zahraničnú politiku opierajúcu sa o efektívny multilateralizmus, podporu demokracie, medzinárodného mieru a stability, dodržiavanie ľudských práv, vrátane práv osôb patriacich k národnostným a iným menšinám, právny štát, sociálnu rovnoprávnosť a ochranu životného prostredia. Pripomenul úspechy pri realizácii Záverečného dokumentu Summitu 2005 a vyzval k implementácii zostávajúcich dôležitých záverov a reformných krokov. Pripomenul aktuálne krízové oblasti so špecifickým dôrazom a záujmom slovenskej diplomacie o región západného Balkánu.
Predseda vlády SR absolvoval v New Yorku celý rad bilaterálnych stretnutí. Rokoval, o. i., s GT OSN K. Annanom, predsedníčkou 61. VZ OSN H. R. Al-Khalifovou, prezidentom Litvy V. Adamkusom, predsedom vlády Bosny a Hercegoviny A. Terzićom, predsedom vlády Čiernej Hory M. Djukanovićom, s osobitným splnomocnencom GT OSN pre riešenie budúceho štatútu Kosova M. Ahtisaarim, ako aj s prezidentom Srbskej republiky B. Tadićom a s prezidentom Ghany J. A. Kufuorom. Na pôde OSN podpísal Opčný protokol k Dohovoru o bezpečnosti personálu OSN a pridruženého personálu.
V rámci pracovného programu predseda vlády SR R. Fico navštívil newyorskú burzu cenných papierov a otvoril jej denné obchodovanie. Počas pracovnej návštevy sa predseda vlády SR R. Fico stretol aj s predstaviteľmi amerických židovských organizácií : B’nai B’rith, Americký židovský výbor a Liga proti hanobeniu.
V rámci účasti ministra zahraničných vecí SR J. Kubiša na otvorení všeobecnej rozpravy 61. zasadnutia VZ OSN 17.–24.9.2006 sa v New Yorku uskutočnili schôdzky ministrov ZV EÚ a NATO. Program pracovného týždňa ministra ZV bol mimoriadne úspešný, keďže popri oficiálnych podujatiach sa minister mal možnosť stretnúť aj so svojimi rezortnými partnermi celkovo zo  16 krajín (Alžírska, Bulharska, Číny, Guatemaly, Chorvátska, Izraela, Japonska, Kanady, Kazachstanu, Libanonu, Macedónska, Portugalska, Singapuru, Sýrie, Turecka a USA).
Vzhľadom na prítomnosť ministrov ZV EÚ v New Yorku patrili medzi najvýznamnejšie  podujatia tradične ministerský týždeň EÚ, osobitne stretnutie ministrov ZV ČK EÚ a schôdzky ministrov ZV EÚ s USA a RF, ktoré boli venované aktuálnym politickým otázkam (vzájomné vzťahy, Blízky východ, západný Balkán, Sudán). Minister sa ďalej zúčastnil aj neformálneho zasadnutia ministrov ZV ČK NATO.
V BR OSN sa v uskutočnili 2 významné podujatia. Grécke predsedníctvo BR OSN (v mesiaci september) usporiadalo tematickú diskusiu BR OSN na tému: „Spolupráca medzi OSN a regionálnymi organizáciami,“ ktorá bola na úrovni ministrov ZV. Ďalej to bola schôdza na ministerskej úrovni k situácii na Blízkom východe. Minister Kubiš sa zúčastnil aj na osobitnom ministerskom stretnutí k Sudánu (za účasti ministrov ZV BR OSN a viacerých ďalších ministrov – Kanady, JAR, Nigérie, Senegalu, Rwandy, Holandska, Čadu, Nórska, Egypta a Alžírska). Podujatia boli hodnotené ako úspešné, k čomu prispela i účasť členov BR OSN na vysokej politickej úrovni.
Minister ZV SR sa ďalej zúčastnil rokovania V4 a pobaltských krajín k problematike vízovej politiky USA. Okrem toho sa minister Kubiš stretol s GT RE T. Davisom, s administrátorom UNDP K. Dervišom a s W. Luersovou, prezidentkou Nadácie pre občiansku spoločnosť.

Ďalšie stykové aktivity SR na pôde OSN a medzinárodných organizácií

Dialóg na vysokej úrovni o migrácii a rozvoji
14.-15.9.2006 sa konal dialóg na vysokej úrovni (HLD) o migrácii a rozvoji, ktorého sa zúčastnila aj delegácia SR. HLD bol orientovaný na  dopad medzinárodnej migrácie na rozvoj, opatrenia na zabezpečenie ochranu ľudských práv migrantov, transfery platieb migrantov do domovských krajín a budovanie kapacít v týchto oblastiach.

Komisia pre postavenie žien
Ministerka práce, sociálnych vecí a rodiny SR I. Radičová sa 27. a 28.2.2006 zúčastnila na 50. zasadnutí Komisie OSN pre postavenie žien. Zapojila sa do interaktívnej diskusie počas okrúhleho stola na vysokej úrovni na tému Včlenenie rodovej perspektívy do národných rozvojových stratégií pre realizáciu MDGs, v zmysle záverečného dokumentu Svetového summitu 2005.

Štatistická komisia  OSN
Predseda Štatistického úradu SR P. Mach sa 7.–10.3.2006 zúčastnil, ako pozorovateľ, 37. zasadnutia Štatistickej komisie OSN v New Yorku. Zasadnutie sa zaoberá aktualizáciou štatistických štandardov v rôznorodých oblastiach štatistiky, v neposlednom rade aj metodikou hodnotenia plnenia MDGs.
13.-14.11.2006 sa, na pozvanie ministra J. Kubiša, uskutočnila oficiálna návšteva generálneho riaditeľa UNIDO K. K. Yumkellu v SR, počas ktorej so slovenskými partnermi z MZV, MŽP a MH zhodnotili vzájomnú spoluprácu medzi SR a UNIDO a stanovené konkrétne úlohy nadchádzajúceho obdobia.
16.2.2006 podpísali minister životného prostredia SR spolu s generálnym riaditeľom UNIDO projektový dokument likvidácie odpadov perzistentných organických znečisťujúcich látok v SR nespaľovacími technológiami. Ide o prvý demonštračný projekt svojho druhu, ktorý je súčasťou globálneho programu zameraného na efektívne uplatnenie dostupných nespaľovacích technológií pre deštrukciu odpadov perzistentných organických látok vo svete, ktoré sú závažným problémom ohrozujúcim celosvetové životné prostredie. Rozpočet projektu je 20 mil. USD, z čoho najväčšia časť (10 mil. USD) ide z prostriedkov Global Environmental Facility a ďalších 10 mil. USD bude poskytnutých z prostriedkov UNIDO, UNDP, mimovládnych organizácií, MŽP SR, konzorcia verejného sektora východoslovenského regiónu a súkromného sektora. Realizácia projektu je naplánovaná na obdobie 6 rokov, implementujúcou inštitúciou projektu bude UNIDO, výkonnou inštitúciou UNDP a samotné nespaľovacie technológie budú inštalované v rámci podniku Chemko a. s. v Strážskom. Projekt je vzorovým pilotným projektom, ktorého výsledky a získané skúsenosti budú môcť využiť aj iné krajiny s podobnou ekonomickou situáciou ako SR.
SR aktívne participovala na expertnej úrovni vo výboroch 95. Medzinárodnej konferencie práce – ILO, ktorá sa konala v máji/júni 2006. Na plenárnom zasadnutí vystúpila ministerka práce, sociálnych vecí a rodiny SR I. Radičová. Delegácia SR na Konferencii hlasovala za prijatie Dohovoru o podpornom rámci pre bezpečnosť a zdravie pri práci a s ním súvisiace Odporúčanie, ako aj Odporúčanie týkajúce sa pracovného pomeru.
2.1.4. Rada Európy
Neuskutočnené aktivity plánované v Zameraní ZP SR na rok 2006 : Vzhľadom na avizovanú účasť členských štátov Rady Európy (RE) na zasadnutí Výboru ministrov RE v máji 2006 na nižšej úrovni sa minister zahraničných vecí SR podujatia nezúčastnil.
2.1.5. Organizácia pre bezpečnosť a spoluprácu v Európe
Najdôležitejším podujatím Organizácie pre bezpečnosť a spoluprácu v Európe (OBSE) v roku 2006 bolo 14. zasadnutie Ministerskej rady OBSE (MiR) v Bruseli (4.-5.12.2006), na ktorom vystúpil aj minister ZV SR J. Kubiš. SR oceňuje priatie ministerských rozhodnutí týkajúcich sa boja proti využívaniu internetu pre teroristické účely, dialógu o energetickej bezpečnosti, boja proti sexuálnemu zneužívaniu detí, právneho postavenia a výsad a imunít OBSE, reformy OBSE a regionálneho vyhlásenia k situácii v Náhornom Karabachu. Ministerskej rade sa opätovne nepodarilo prijať politickú deklaráciu pre nesúhlas RU so zmienkou o potrebe splnenia istanbulských záväzkov. SR sa aktívne zapojila do procesu príprav rozhodnutí MiR, keď predložila návrh rozhodnutia o vytvorení rámca pre reformu bezpečnostného sektora. Návrh sa však nestretol s pozitívnou odozvou najmä zo strany RU, ktorá sa obáva vzniku ďalšieho priestoru na „zasahovanie do vnútorných záležitostí“ účastníckych štátov OBSE.
V priebehu roku SR predsedala Pracovnej skupine OBSE pre nevojenské aspekty bezpečnosti (PS-NAB), ktorá vznikla z iniciatívy belgického predsedníctva v OBSE v roku 2006. Činnosť PS-NAB pozitívne hodnotil aj vtedy úradujúci predseda OBSE, belgický minister ZV K. de Gucht, ktorý v septembri 2006 navrhol rozšíriť záber činnosti PS-NAB o ďalšiu oblasť – organizovaný zločin a právny štát.

Vojensko-politická dimenzia OBSE
Zmluva o konvenčných ozbrojených silách v Európe (ZoKOS) :
30.5.–2.6.2006 sa vo Viedni uskutočnila 3. hodnotiaca konferencia ZoKOS. Cieľom konferencie bolo vyhodnotenie plnenia ustanovení ZoKOS v oblasti verifikácie, notifikácie a výmeny informácií o maximálnych limitoch a počtoch vojenskej techniky na území členských krajín OBSE. Vzhľadom na názorovú rozdielnosť medzi RU a krajinami NATO sa však na konferencii nepodarilo prijať spoločný záverečný dokument. Príčinou bol diametrálne odlišný prístup k plneniu istanbulských záväzkov, resp. pokračovaniu procesu ratifikácie Adaptovanej zmluvy o konvenčných ozbrojených silách v Európe.
V roku 2006 SR vykonala 2 aktívne inšpekcie na Ukrajine (25.-28.4.) a v Rusku (30.5.-2.6.) a prijala 3 inšpekcie – ruskú (24.-28.4.), bieloruskú (11.-14.7.) a ukrajinskú (13.- 17.11.).

Zmluva o otvorenom nebi
V súlade s relevantnými ustanoveniami Zmluvy o otvorenom nebi (ZON) je SR povinná prijať v kalendárnom roku 4 pozorovacie lety zmluvných štátov a zároveň má právo vykonať rovnaký počet pozorovacích letov nad územiami ostatných partnerov. V roku 2006 SR vykonala 2 aktívne pozorovacie lety nad Bulharskom (10.-13.5.) a Ukrajinou (16.-20.10.). V rámci pasívnych inšpekcií nad územím SR vykonala 1 pozorovací let Ruská federácia (12.-15. 9.) a 1 pozorovací let Ukrajina (13.-17.11.).

Viedenský dokument 1999
SR vykonala 2 aktívne inšpekcie – v Bielorusku (16.-19.1.2006) a Gruzínsku (6.-9.2.2006) a na svojom území prijala inšpekciu z Česka (9.-12.5.2006).
Zároveň SR splnila svoj záväzok, podľa ktorého je povinná v pravidelných 5-ročných cykloch zorganizovať vyhodnocovaciu návštevu 1 leteckej základne alebo umožniť pozorovanie vojenskej činnosti pre predstaviteľov ostatných účastníckych štátov VD ´99. V súlade s týmto záväzkom zorganizoval GŠ OS SR 21.-25.8.2006 návštevu leteckej základne Prešov a odbornej výcvikovej školy protivzdušnej obrany Mokraď.

Bilaterálna medzivládna dohoda medzi SR a Ukrajinou
	V zmysle bilaterálnej medzivládnej dohody medzi SR a Ukrajinou o doplnkových opatreniach na posilnenie dôvery a bezpečnosti podpísanej 30.8.2000, SR vykonala 2 aktívne inšpekcie na Ukrajine (Orechovica; 14.-17.3.2006 a Drogobyč; 7.-9.11.2006) a prijala 2 ukrajinské inšpekcie na svojom území (Prešov; 6.-10.3.2006 a 2.-5.10.2006).

Ekonomicko-environmentálna dimenzia OBSE
Kľúčovým podujatím bolo 14. zasadnutie Ekonomického fóra vo Viedni a v Prahe, prvé v novom formáte, t zn. rozdelené na 2 segmenty. Obe zasadnutia boli venované otázkam bezpečnej dopravy na území OBSE a jej príspevku na podporu regionálnej ekonomickej spolupráce a stability. Podujatia organizovala predsednícka krajina Belgicko.
EÚ a USA sa podarilo dosiahnuť posilnenie environmentálneho aspektu 2. dimenzie OBSE, čo sa odrazilo aj v premenovaní Ekonomického fóra na Ekonomicko-environmentálne fórum v roku 2006.

Ľudská dimenzia OBSE
SR sa aktívne zúčastnila na Implementačnej schôdzke OBSE k ľudskej dimenzii (HDIM), počas ktorej bola zhodnotená implementácia existujúcich záväzkov účastníckych štátov OBSE v jednotlivých oblastiach ľudskej dimenzie za aktívnej účasti početnej skupiny zástupcov mimovládnych organizácií. Okrem toho boli hodnotené aktivity jednotlivých inštitúcií OBSE a diskutovalo sa aj o nových výzvach v oblasti ľudskej dimenzie a o možných projektoch do budúcna. Vybranými témami tohtoročnej HDIM boli boj proti obchodovaniu s ľuďmi a prístup k spravodlivosti.
V rámci volebných pozorovateľských misií OBSE, ktoré v roku 2006 vyslal Úrad OBSE pre demokratické inštitúcie a ľudské práva (ODIHR) bola SR zastúpená v Bielorusku, na Ukrajine, v Čiernej Hore, Macedónsku a Bosne a Hercegovine spolu jedným dlhodobým a 16 krátkodobými pozorovateľmi. Na pozorovaní volieb sa zúčastnili aj 5 poslanci NR SR. Ako súčasť najväčšej volebnej pozorovateľskej misie na Ukrajine sa zúčastnilo aj približne 40 pozorovateľov zo Slovenska v rámci projektov ENEMO a Slovakaid. Za významnú možno považovať skutočnosť, že i v roku 2006 ODIHR opätovne oslovil zástupcu MZV SR (Ľ. Kopaja) so žiadosťou viesť volebnú pozorovateľskú misiu OBSE/ODIHR a to na Ukrajine a v Bosne a Hercegovine a volebnú hodnotiacu misiu v južnom Srbsku.

Zastúpenie SR  v misiách a inštitúciách OBSE
Od februára 2005 je zástupca SR (M. Jenča) vedúcim Centra OBSE v Uzbekistane. Od 1.7.2006 sa táto misia OBSE premenovala na Úrad projektového koordinátora. Jeho pôsobenie na poste sa predpokladá do polovice roku 2007. Celkovo pôsobí v súčasnej dobe v misiách OBSE 7 slovenských občanov (1 v Uzbekistane, 1 v Gruzínsku, 2 v Chorvátsku, 1 v Bosne a Hercegovine a 2 v Kosove). V ďalších štruktúrach OBSE pracujú 3 občania SR, z toho 2 na Sekretariáte vo Viedni a 1 v Prahe.
2.1.6. Organizácia pre hospodársku spoluprácu a rozvoj
Rok 2006 bol významným pre Organizáciu pre hospodársku spoluprácu a rozvoj (OECD) predovšetkým z hľadiska začatia procesu rozširovania organizácie a to prijatím rezolúcie o vytvorení mechanizmu pre identifikáciu krajín pre potenciálne členstvo a krajín pre posilnené angažovanie, na ministerskej schôdzke Rady OECD 23.-24.5.2006. Prijatím rezolúcie sa začala séria rokovaní Rady OECD o jednotlivých kandidátskych krajinách na vstup do OECD. SR sa aktívne zúčastňovala predmetných zasadnutí Rady, s cieľom prispieť k dosiahnutiu konsenzu o počte, časovom rámci a konkrétnych krajinách, o ktoré sa v budúcnosti rozšíri OECD. Podstatným prínosom do prebiehajúcej reformy OECD bolo aj menovanie nového GT A. Gurríu, ktorý vystriedal vo funkcii D. Johnstona.
	V súvislosti s pravidelným hodnotením ekonomík členských krajín OECD sa v roku 2006 uskutočnili 2 misie ekonomických expertov OECD na Slovensku. Na základe záverov z uvedených misií OECD vypracuje Ekonomický prehľad SR, ktorý bude slovenská delegácia (zložená zo zástupcov MF, MH, MŠ, MPSVaR a NBS) obhajovať na zasadnutí Výboru pre ekonomické prehľady 12.3.2007 a oficiálne prezentovaný na Slovensku počas oficiálnej návštevy GT OECD A. Gurríu 4.-5.4.2007.
	Vo vzťahu k snahe SR stať sa členom Medzinárodnej energetickej agentúry (IEA) bola kľúčovou 2. previerka núdzovej pripravenosti ropných zásob SR, ktorú uskutočnila misia expertov IEA 20.-21.11.2006 na Slovensku. Oficiálne prijatie SR za plnoprávneho člena IEA sa predpokladá na zasadnutí Riadiacej rady IEA  6.3.2007.
2.1.7. Svetová obchodná organizácia
MH SR zabezpečovalo, v súčinnosti s MZV SR, aktívnu účasť SR na rokovaniach Svetovej obchodnej organizácie (WTO), najmä v súvislosti s plnením cieľov DDA (tzv. Doha Development Agenda). Aj napriek skutočnosti, že sa na Ministerskej konferencii v decembri 2005 v Hong Kongu nedosiahol konsenzus v najdôležitejších oblastiach agendy WTO a že od júla 2006 boli dočasne prerušené i rokovania na najvyššej úrovni WTO v Ženeve, pokladajú sa stanoviská EÚ – a v tomto kontexte i SR – v citlivých oblastiach (poľnohospodárstvo, prístup na trh s nepoľnohospodárskymi výrobkami a oblasť služieb) za konštruktívne a vytvárajú vhodnú bázu pre ďalšie zbližovanie stanovísk. Aj napriek prerušeniu rokovaní sa už dá predpokladať prínos pre rozvojové krajiny vo viacerých oblastiach (eliminácia vývozných dotácií do roku 2013, významný pokrok v citlivej otázke vývozu bavlny, bezcolný a neobmedzený  prístup na trh pre najmenej rozvinuté  krajiny a pokrok v oblasti prístupu na trh s nepoľnohospodárskymi komoditami pre viaceré produkty významné pre rozvojové krajiny, napr. chemikálie, textil, odevy atď.).
Opätovné otvorenie rokovaní na úrovni stálych predstaviteľov sa očakáva v prvom štvrťroku 2007 s cieľom pripraviť nové kompromisné návrhy na rokovania na ministerskej úrovni. Dovtedy sa SR bude podieľať na aktivitách EÚ zameraných na odblokovanie rokovaní a na posilnenie mechanizmu Aid for Trade, ktorý čiastočne kompenzuje pôvodne plánovanú  pomoc rozvojovým krajinám.
2.1.8. Iné medzinárodné organizácie a zoskupenia štátov
Pracovná skupina pre medzinárodnú spoluprácu v oblasti vzdelávania, zachovania pamiatky a výskumu holokaustu.
V roku 2006 SR po prvý raz participovala na činnosti Pracovnej skupiny pre medzinárodnú spoluprácu v oblasti vzdelávania, zachovania pamiatky a výskumu holokaustu (ITF) ako jej riadny člen (Slovensko bolo za člena pracovnej skupiny prijaté 15.11.2005). Slovenská delegácia sa zúčastnila plenárnych zasadnutí ITF usporiadaných maďarským predsedníctvom ITF v Budapešti 24.–25.5.2006 a 3.–6.12.2006. Príspevkom do fondu ITF SR podporila financovanie projektov zameraných na vzdelávanie o holokauste, zachovanie jeho pamiatky a výskum v tejto oblasti. Slovensko sa úspešne etablovalo v jednotlivých odborných pracovných skupinách ITF a formou intenzívnej komunikácie pokračovalo v rozvíjaní spolupráce s členskými krajinami ITF. Svojím členstvom v ITF Slovensko jasne potvrdzuje záujem vlády viesť permanentný zápas proti diskriminácii, rasizmu, antisemitizmu, xenofóbii, extrémnemu nacionalizmu a šovinizmu a osobitne záujem zasadzovať sa za propagáciu pravdy o holokauste.
2.2. Kontrola zbrojenia, odzbrojenie, nešírenie zbraní a kontrola exportu
	SR v roku 2006 reagovala na vývoj v oblasti kontroly zbrojenia, odzbrojenia, nešírenia zbraní hromadného ničenia a kontroly exportu v súlade s existujúcimi trendmi a potrebou nového vnímania bezpečnostných hrozieb. Usilovala sa podporiť všetky procesy, ktoré prispievajú k ich identifikácii a eliminácii. Presadzovala dôslednú implementáciu opatrení vyplývajúcich z relevantných medzinárodných zmlúv a podporovala posilnenie existujúcich a rozvoj nových mechanizmov v danej časti bezpečnostnej i humanitárnej agendy. Ambíciou SR bolo dávať ich do čo najužšieho kontextu so širšími otázkami medzinárodnej bezpečnosti, ako je podpora regionálnej stability, boj proti chudobe, poskytovanie rozvojovej pomoci, podpora ľudských práv a pod. SR sa usilovala nezamerať sa iba na samotné šírenie ZHN, ale aj na podstatu, z ktorej vychádza. Podporovala úzku spoluprácu s kľúčovými partnermi a kládla dôraz na posilňovanie či zefektívňovanie multilaterizmu.
2.2.1. Kontrola zbrojenia a exportu
Kontrola exportu konvenčných zbraní
SR sa pri vývoze zbraní v roku 2006 tradične riadila medzinárodnými záväzkami prihliadajúc na princípy zavedené medzinárodnými organizáciami, ktorých je členom, resp. účastníckou krajinou.
Dôležitým faktorom v rámci týchto záväzkov sú obmedzenia BR OSN, EÚ a OBSE. SR sa pri kontrole exportu riadi ustanoveniami a odporúčaniami obsiahnutými v Kódexe správania sa krajín EÚ pri vývoze zbraní, rozhodnutiami a odporúčaniami multilaterálnych kontrolných režimov. SR sa pravidelne zúčastňovala medzinárodných multilaterálnych a bilaterálnych konzultácií a výmeny informácií o kontrole exportu. Rastúce nároky v oblasti kontroly exportu SR reflektovala ďalšou novelizáciou zákona o obchodovaní s vojenským materiálom.

Zmluva o obchode so zbraňami
	Členské krajiny EÚ a teda aj SR patria k priekopníkom kontroly exportu konvenčných zbraní. V tomto zmysle bola SR spoluautorom a podporovateľom rezolúcie 61. VZ OSN K Zmluve o obchode so zbraňami, ktorá získala podporu výraznej väčšiny členských krajín OSN. SR sa zaradila medzi spoluautorov rezolúcie.
	Hlavným cieľom rezolúcie je naštartovať proces, ktorý by mal v úvode zmapovať podmienky pre vypracovanie Zmluvy o obchode so zbraňami, prostredníctvom zvolania skupiny vládnych expertov na pôde OSN.

Zmluva o všeobecnom zákaze jadrových skúšok
   	Podľa Zmluvy o všeobecnom zákaze jadrových skúšok (Comprehensive Nuclear-Test-Ban Treaty-CTBT) sa  každý zmluvný štát zaväzuje, že nevykoná žiadny skúšobný jadrový výbuch, ani žiadny iný jadrový výbuch, a že bude dodržiavať zákaz na takéto jadrové výbuchy na všetkých územiach spadajúcich pod jeho jurisdikciu alebo kontrolu.  V roku 2006 boli zabezpečované úlohy vyplývajúce predovšetkým z plenárnych zasadnutí Prípravnej komisie organizácie zmluvy a z rokovaní jej pracovných skupín. Úrad jadrového dozoru SR sa v roku 2006 aktívne zapájal hlavne do procesu prípravy Operačného manuálu pre inšpekcie na mieste. 

Kontrola exportu tovarov a technológií dvojakého použitia
Otázky kontroly exportu tovarov, ktoré kvôli svojim vlastnostiam môžu byť zneužité na vojenské účely a výrobu zbraní hromadného ničenia (ZHN) si v roku 2006 vyžiadali zvýšenú pozornosť v súvislosti s existenciou tzv. nových hrozieb pre medzinárodnú bezpečnosť (hlavne kombinácia terorizmu a šírenia ZHN) a následne ich premietnutím sa do konkrétnych povinností pre SR ako člena EÚ. V tejto súvislosti SR pokračovala v implementácii opatrení vyplývajúcich zo smernice Rady EÚ 1334/2000, ktoré tvoria základ  zákona 26/2002, ale aj z prijatých rezolúcií BR OSN č. 1696 voči Iránu a č. 1718 voči KĽDR. V roku 2006 SR prijala niekoľko opatrení, ktoré priamo súvisia so zdokonaľovaním vnútroštátneho systému kontroly exportu tovarov dvojakého použitia.

Multilaterálne kontrolné režimy exportu
Austrálska skupina
	Austrálska skupina (AG) pokračovala v konzultáciách a výmene informácií o transferoch citlivých chemických a biologických položiek a tovarov dvojakého použitia a vytvoreniu efektívneho mechanizmu kontroly exportu týchto položiek v súlade s medzinárodnými záväzkami.
V júni 2006 sa širšia medzirezortná delegácia SR zúčastnila 21. plenárneho zasadnutia AG. SR na ňom prezentovala príspevky do výmeny informácií z oblastí v kompetencii všetkých rezortov a inštitúcií podieľajúcich sa na zabezpečovaní aktivít SR vo vzťahu k AG. SR pokračovala v hľadaní optimálneho modelu ochrany informácií vymieňaných účastníkmi tohto kontrolného režimu. K tomuto úsiliu výrazne prispelo aj spustenie prístupu k informačnej sieti AG v podmienkach relevantných rezortov SR v roku 2006.

Skupina jadrových dodávateľov
	V roku 2006 prebehli 2 zasadnutia tzv. Konzultačnej skupiny a plenárne zasadnutie v Brazílii. Aktuálnymi diskutovanými témami boli návrhy zmien v princípoch („guidelines“) Skupiny jadrových dodávateľov (NSG). Týkali sa obmedzenia obchodovania s citlivými tovarmi, zavedenia dodatkového protokolu k zárukovému systému MAAE a dodržiavania pravidiel NSG, ako podmienky na dodávky kontrolovaných položiek, členstva v NSG a vzťahov s tretími krajinami a inými multilaterálnymi fórami.
Svoje predstavy a politiku k jednotlivým témam SR koordinovala s partnermi EÚ. Samostatne presadzovala záujmy hlavne v oblasti, ktorá sa týka prístupu krajín k novým technológiám na spracovanie jadrového odpadu. Komplexnosť a náročnosť danej agendy, zvlášť však jej podstatný expertný rozmer, si vyžadovala plné zapojenie ďalších inštitúcií SR, hlavne ÚJD SR, ktorého zástupcovia sa zúčastňovali na všetkých relevantných podujatiach NSG.V špecifickej otázke obmedzenia transferov citlivých technológií (ztn. technológií na obohacovanie uránu a prepracovanie vyhoreného jadrového paliva, tzv. E&R – enrichment and reprocessing technologies) sa SR podarilo presadiť obmedzenie reštrikcií v uvedenej oblasti konkretizáciou a stanovením jasných pravidiel zachovávajúcich prístup k technológiám potenciálne potrebným pre energetické požiadavky v strednom a dlhodobom horizonte.

Wassenaarske usporiadanie
V roku 2006 sa SR zúčastňovala na zasadnutiach jednotlivých pracovných skupín Wassenaarskeho usporiadania (WA). V rámci expertnej skupiny sa pozornosť zástupcov SR sústreďovala predovšetkým na úpravu kontrolných zoznamov vojenského materiálu a tovarov dvojakého použitia.
V rámci všeobecnej pracovnej skupiny SR venovala zvýšenú pozornosť analytickým materiálom, týkajúcim sa situácie vo vybraných regiónoch a štátoch, ktoré z hľadiska kontroly obchodu s vojenským materiálom tvoria významný podklad pri eliminácií nežiadúceho šírenia zbraní do rizikových oblastí a regiónov zmietaných ozbrojenými konfliktmi.
Na zasadnutiach bezpečnostných expertov delegácia SR participovala na diskusii zameranej na identifikáciu vojenského materiálu príp. položiek dvojakého použitia, ktorý by mohol byť zneužitý na teroristické účely.
Počas plenárneho zasadnutia SR spolu s ostatnými účastníckymi štátmi vyjadrila pripravenosť vytvoriť a udržiavať zodpovedajúcu a efektívnu kontrolu nad prepravou a prekládkou vojenského materiálu a tovarov a technológií dvojakého použitia. SR sa podieľala na výmene informácií o národných opatreniach v oblasti politiky kontroly exportu zameraných na sprísnenie kontroly exportu prenosných systémov protivzdušných systémov MANPADS.
Experti SR, v rámci Skupiny licenčných a colných úradníkov, spolu s ostatnými účastníckymi štátmi pokračovali v diskusii zameranej predovšetkým na harmonizáciu exportnej dokumentácie (certifikáty konečného užívateľa, medzinárodné dovozné certifikáty, certifikáty o overení dodávky) a kontrolu neautorizovaného reexportu.

Zanggerov výbor
	Zanggerov výbor (ZC) bol zriadený za účelom interpretácie článku III.2 NPT, ktorý sa vzťahuje na harmonizáciu politík štátov NPT pri exportoch jadrových materiálov. Napĺňanie záväzkov SR v tejto agende zabezpečoval predovšetkým ÚJD SR, ktorý sa zúčastňoval aj na pravidelných zasadnutiach výboru.

Kontrolný režim raketových technológií
V rámci dlhodobého úsilia o získanie členstva v Režime kontroly raketových technológií (MTCR) SR pokračovala v úsilí získať členstvo na základe toho, že spĺňa podmienky na prijatie a dobrovoľne sa riadi pravidlami tohto kontrolného režimu exportu. Zásadným problémom zostáva postoj Ruska voči prijatiu viacerých nových členských krajín EÚ do MTCR. RF svojim postojom sleduje svoje špecifické národné záujmy v oblasti. SR túto otázku rieši v úzkej koordinácii s EÚ, ktorá má v podmienkach svojho voľného trhu osobitný záujem na prijatí SR do MTCR aj z hľadiska efektívneho fungovania tohto režimu.
2.2.2. Aktivity SR v rámci hlavných multilaterálnych zoskupení
V rámci práce I. výboru počas 61. VZ OSN (New York; 2.–31.10.2006) bolo ťažiskovou úlohou delegácie SR zabezpečiť prijatie rezolúcie predstavujúcej výročnú správu Konferencie o odzbrojení (KO). Slovenský predseda KO v tejto súvislosti viedol v Ženeve a New Yorku sériu konzultácii osobitne s členmi KO a následne so všetkými členskými krajinami OSN. Výsledkom bolo prijatie konsenzuálnej rezolúcie 25.10.2006. SR ako predsednícka krajina KO využila pôdu I. výboru na vedenie konzultácií s ďalšími jej členmi, najmä s JAR, zameranú na využitie dynamiky vzniknutej v KO v roku 2006 a jej prenesenie aj do roku 2007.
SR formulovala svoje národné pozície vo verejnom hlasovaní o 54 rezolúciách a rozhodnutiach na základe priorít svojej zahraničnej politiky a v úzkej koordinácii s partnermi v EÚ a NATO.
SR prispela k tomu, že EÚ dosiahla celkove dobré výsledky, potvrdila svoju kredibilitu a zachovala si vnútornú solidaritu – prejavilo sa to najmä vo vzťahu k odolávaniu tlaku niektorých krajín pri prezentovaní rezolúcií o citlivých témach nešírenia jadrových zbraní a jadrového odzbrojenia, ktorý nebol v súlade s pozíciami Únie. SR zároveň vyvíjala úsilie zamerané na prekonanie pokračujúceho rozkolu medzi „severom“ a „juhom“, ktorý negatívne ovplyvňuje celú mašinériu kontroly zbrojenia.

Konferencia o odzbrojení
Slovensko pôsobilo v období od 21.8. do 31.12.2006 ako predsednícka krajina v Konferencii o odzbrojení (KO), jedinom rokovacom fóre medzinárodného spoločenstva v oblasti odzbrojenia. Účinkovanie SR v tejto funkcii bolo súčasťou bezprecedentnej koordinácie medzi 6 predsedníckymi krajinami KO v tomto roku (pozn.: Poľsko, Kórejská republika, Rumunsko, Rusko, Senegal a SR), ktoré sa stali známe ako neformálne zoskupenie P6.
Na základe poverenia členov KO zakotveného vo výročnej správe konferencie, prijatej 15.9.2006, SR v ďalšom období viedla konzultácie zavŕšené prijatím konsenzuálnej rezolúcie predstavujúcej správu KO v I. výbore VZ OSN. Ďalší konzultačný proces slovenského predsedu KO s nastupujúcou predsedníckou krajinou KO od januára 2007 – JAR, ako aj ďalšími najviac zainteresovanými členskými krajinami KO, bol orientovaný na aktivity konferencie v roku 2007 a začatie substantívnych rokovaní v oblasti odzbrojenia.
SR svojou aktivitou a koordináciou s ostatnými predsedami KO významne prispela k tomu, že vývoj v KO v tomto roku sa všeobecne vníma ako významný pokrok v procese revitalizácie tohto jedinečného multilaterálneho odzbrojovacieho fóra.

EÚ
SR sa v priebehu roku 2006 aktívne zúčastňovala na zasadnutiach pracovných skupín EÚ: pre export konvenčných zbraní – COARM, nešírenie ZHN – CONOP, globálne odzbrojenie – CODUN a DUWG – tovary dvojakého použitia. Medzi prioritné témy patrila agenda nešírenia zbraní hromadného ničenia.
V agende kontroly zbrojenia, odzbrojenia, nešírenia zbraní hromadného ničenia a kontroly exportu koordinovala SR svoje pozície s ostatnými členskými štátmi EÚ. Cieľom SR bolo nájsť vo všetkých zásadných otázkach široký konsenzus a zabezpečiť jednotné vystupovanie EÚ za účelom dostatočne účinného presadzovania svojich zámerov v tejto časti bezpečnostnej politiky.
SR využívala v maximálnej možnej miere priestor poskytovaný v Stratégii EÚ proti šíreniu ZHN a ich nosičov a prispievala k implementácii záväzkov v ňom obsiahnutých. SR prednostne podporovala tie aktivity EÚ, ktoré vplývajú a presviedčajú problematické krajiny (napríklad Irán), že je podstatne výhodnejšie spolupracovať s medzinárodným spoločenstvom ako sa od neho izolovať kvôli svojim destabilizujúcim aktivitám.
SR v rámci Pracovnej skupiny Rady EÚ pre nešírenie ZHN – CONOP podporovala aktivity smerujúce k implementácii Stratégie EÚ proti šíreniu ZHN a k presviedčaniu tretích krajín o význame spolupráce s EÚ v tejto oblasti. SR aktívne participovala na Hodnotiacej konferencii Akčného programu OSN pre boj proti nelegálnemu obchodovaniu s ručnými a ľahkými zbraňami v júli 2006 v New Yorku.
SR poskytla údaje do 8. výročnej správy EÚ o vývozoch zbraní za rok 2005 a zúčastnila sa na výmene informácií o zamietnutých žiadostiach o licencie na vývoz vojenského materiálu.

NATO
SR sa usilovala o zvýšenie svojho potenciálu prispieť do rozvoja nástrojov zamedzujúcich šírenie ZHN a budovania kapacít schopných vyvíjať čo najúčinnejší preventívny účinok proti nim. Využívala analýzy spracované v rámci aliancie na usmerňovanie zahraničnej politiky SR vo vzťahu k štátom, ktoré sú vzhľadom na ich renomé v danej oblasti predmetom záujmu, resp. znepokojenia aliancie. Nástrojom na tieto aktivity bola vyššia skupina pre nešírenie ZHN a ďalšie naväzujúce aliančné štruktúry.
	SR prispievala k dialógu NATO v oblasti nešírenia ZHN s partnerskými  krajinami, vrátane RF, Ukrajiny a krajinami Stredomorského dialógu.
2.2.3. Zbrane hromadného ničenia

Predsedníctvo SR vo Výbore BR OSN zriadenom na základe rezolúcie 1540 (2004)
1.1.2006 SR prevzala funkciu predsedu výboru BR OSN zriadeného na základe rezolúcie 1540 (2004) o nešírení ZHN do rúk neštátnych subjektov. Táto funkcia predstavuje pre SR významný záväzok najmä vzhľadom k tomu, že rezolúcia 1540 je prvým medzinárodným nástrojom komplexne sa zaoberajúcim ZHN, ich nosičmi a príslušnými materiálmi a technológiami. Doterajšie úspešné vykonávanie tejto dôležitej funkcie počas členstva v BR OSN potvrdzuje významné postavenie SR v rámci najdôležitejších medzinárodných odzbrojovacích zoskupení a iniciatív.
Medzi najdôležitejšie výsledky práce výboru v roku 2006 patria: schválenie rezolúcie BR OSN č. 1673 (2006), ktorou sa predĺžil mandát výboru o ďalšie 2 roky; schválenie správy výboru pre BR OSN za obdobie od jeho zriadenia v apríli 2004; schválenie programu práce na obdobie október 2006 – október 2007 a usporiadanie viacerých podujatí súvisiacich so šírením povedomia o význame a dôležitosti implementácie rezolúcie zameranej na nešírenie ZHN, ich nosičov a materiálov a technológií použiteľných pre ich výrobu (regionálne semináre v Číne, Ghane a Peru). Z predĺženia mandátu výboru 1540 vyplýva aj to, že SR bude pokračovať vo výkone funkcie predsedu počas celého obdobia členstva SR v BR OSN do konca roku 2007.

Predsedníctvo SR vo Výbore BR OSN zriadenom na základe rezolúcie 1718 (2006)
	14.10.2006 BR OSN jednomyseľne prijala rezolúciu č. 1718 (2006), v ktorej ostro odsúdila KĽDR za uskutočnený jadrový pokus a za jej kroky zvyšujúce napätie v medzinárodných vzťahoch, osobitne v otázke nešírenia jadrových zbraní a zároveň rozhodla o vytvorení sankčného výboru. Funkciou predsedu výboru bola do konca roku 2006 poverená SR. Zvolenie do tejto funkcie po 10  mesiacoch členstva potvrdzuje doterajšie úspešné pôsobenie SR v BR OSN a zároveň odráža vysokú mieru dôvery voči politike SR v oblasti odzbrojenia a kontroly zbrojenia najmä zo strany stálych členov BR OSN – USA, Ruska, Číny, Veľkej Británie a Francúzska.
2.2.4. Konvenčné zbrane

Protipechotné míny (Ottawaský proces)
V roku 2006 pokračovali aktivity v rámci Dohovoru o zákaze použitia, skladovania, výroby a transferu protipechotných mín (PPM) a o ich zničení (Ottawský dohovor – MBC). SR sa zúčastnila medzisekčných zasadnutí 4 stálych výborov MBC (Ženeva; 8.–12.5.2006) a napĺňania Stratégie EÚ a Akčného plánu zmluvných štátov dohovoru pre boj s protipechotnými mínami.
Vyvrcholením pôsobenia SR v tejto oblasti bola účasť na 7. konferencii zmluvných strán dohovoru (Ženeva; 18.–22.9.2006). V mene SR a ostatných členských štátov EÚ vystúpila predsednícka krajina, ktorá prezentovala svoj širokospektrálny príspevok k boju proti PPM a pomoc, ktorú poskytuje obetiam týchto zbraní. Na tomto základe znovu dôrazne vyzvala na čo najrýchlejšie a najefektívnejšie dosiahnutie celosvetového zákazu protipechotných mín.
SR sa v správe Landmine Monitor pre rok 2006 umiestnila za predchádzajúce obdobie na popredných miestach a to v absolútnej výške príspevku na odmínovacie aktivity, resp. v prepočte na obyvateľa a zaujala prvé miesto na svete v prepočte na hrubý domáci produkt.

Dohovor o určitých druhoch konvenčných zbraní
SR v marci 2006 uložila u GT OSN – depozitára Dohovoru o určitých konvenčných zbraniach (CCW) – ratifikačné listiny k Protokolu o výbušných pozostatkoch vojny (Protokol V) pripojenému k CCW. Ako 18. v poradí z potrebných 20 krajín ratifikujúcich tento inštrument tak významnou mierou prispela k jeho skorému nadobudnutiu platnosti, resp. aj k tomu, že táto udalosť pripadla na obdobie konania 3. hodnotiacej konferencie (Ženeva; 7.-17.11.2006) CCW v novembri 2006. SR sa tak stala súčasťou úzkej skupiny krajín (k termínu konania 3. hodnotiacej konferencie 19 krajín zo 100 zmluvných strán CCW), ktoré sú zmluvnou stranou všetkých 8 nástrojov CCW.
SR sa aktívne zúčastnila rokovaní 13.–15. zasadnutia Skupiny vládnych expertov pre výbušné pozostatky vojny a míny iné ako protipechotné (marec, jún a september 2006) s cieľom pripraviť rokovania 3. hodnotiacej konferencie CCW. Tomuto vrcholnému podujatiu predchádzala 8. výročná konferencia Pozmeneného protokolu II CCW (6.11.2006), na ktorej sa aktívny vzťah SR k napĺňaniu litery tohto inštrumentu prejavil, okrem iného, aj tým, že sa SR zaradila ku krajinám, ktoré si splnili povinnosť predložiť hlásenie o implementácii ustanovení APII a ktoré tak robia každoročne.
SR zamerala osobitnú pozornosť na 3. hodnotiacej konferencii ako na príležitosť prispieť k ďalšiemu rozvoju humanitárneho práva v oblasti odzbrojenia a kontroly zbrojenia, kde patrí k priekopníkom takéhoto prístupu. SR sa ako zmluvná strana Protokolu V pripojila k žiadosti o zvolanie stretnutia zmluvných strán protokolu v roku 2007 a prostredníctvom vyhlásenia 25 krajín vyzvala na prijatie rokovacieho mandátu o kazetovej munícii. SR prispela k prijatiu ďalších významných rozhodnutí konferencie, najmä o mechanizme dodržiavania dohovoru a jeho protokolov, o predĺžení mandátu o mínach iných ako protipechotných, atď. SR pôsobila ako člen byra konferencie. SR bola počas konferencie zvolená zo koordinátora Východoeurópskej regionálnej skupiny na roku 2007.
2.2.5. Ručné a ľahké zbrane
SR pokračovala vo vnútroštátnej implementácii Akčného programu (AP) OSN na predchádzanie, boj a elimináciu nezákonného obchodovania s ručnými a ľahkými zbraňami (RĽZ) a zriadila národné kontaktné miesto v súvislosti s jeho plnením. Aj keď závery Hodnotiacej konferencie OSN k AP neboli podľa predstáv SR a nepriniesli očakávané výsledky, predsa len svojim významom motivovali jednotlivé vlády a agenda RĽZ zostala na pôde OSN živá, čoho dôkazom je aj prijatie rezolúcie k RĽZ číslo 60/81 v I. výbore 61. VZ OSN. SR hlasovala za prijatie rezolúcie.
V snahe prispieť k napĺňaniu cieľov AP OSN prijala EÚ JA 2002/589/CFSP v júli 2002 ako nástroj EÚ v boji proti destabilizácii a šíreniu RĽZ a taktiež spoločnú pozíciu 2003/468/CFSP na kontrolu vojenského materiálu a brokeringu. SR aj v roku 2006 plnila záväzky na úrovni EÚ v tejto oblasti. Hlavným príspevkom SR bolo vyhlásenia amnestie na nelegálne držané RĽZ v SR, ktoré bolo možné do apríla 2006 beztrestne zlegalizovať. Takýmto spôsobom sa podarilo policajným orgánom zaevidovať niekoľko tisíc nelegálne držaných  RĽZ.
Na pôde OBSE spolupracovala SR s ostatnými členskými krajinami na vytvorení noriem, princípov a opatrení týkajúcich sa všetkých aspektov ručných a ľahkých zbraní vrátane výroby, označovania, evidencie a harmonizácie národných politík kontroly ich exportu.
V rámci  NATO sa SR zapájala do činnosti EAPC skupiny pre problematiku ručných a ľahkých zbraní a odmínovania.
2.3. Terorizmus
SR vystupuje jednoznačne v boji proti terorizmu vo všetkých jeho formách a prejavoch a hlási sa ku všetkým aktivitám medzinárodného spoločenstva v tejto oblasti. Svoj aktívny prístup vyjadrila aj tým, že ako prvý štát na svete ratifikovala, 23.3.2006, Medzinárodný dohovor o potláčaní činov jadrového terorizmu a stala sa tak zároveň vtedy jediným štátom sveta, ktorý ratifikoval všetkých 13 univerzálnych dohovorov OSN zameraných na boj proti terorizmu. Dohovor, vypracovaný VZ OSN, je uceleným právnym nástrojom boja proti hrozbe terorizmu, ku ktorej by mohlo dôjsť použitím jadrových zbraní alebo rádioaktívneho materiálu. Aktivitu Slovenska v oblasti boja s terorizmom na pôde OSN dokazuje i skutočnosť, že – v súlade so záväzkami vyplývajúcimi z rezolúcie BR OSN č.1373 (2001) – predložilo v roku 2006 Protiteroristickému výboru BR OSN (CTC) v poradí už 5. implementačnú správu. Dôležitým politickým krokom v boji proti terorizmu na pôde OSN bolo aj prijatie Globálnej stratégie OSN pre boj proti terorizmu v septembri 2006, na príprave ktorej sa Slovensko aktívne zúčastnilo. Ako nestály člen BR OSN sa SR, počas celého roka 2006, aktívne zúčastňovala práce protiteroristických výborov OSN (Výbor 1267 – Al Kajdá a Taliban a Protiteroristický výbor – CTC).
V rámci EÚ sa Slovensko podieľa na plnení Akčného plánu pre boj proti terorizmu a Akčného plánu proti radikalizácii a náboru teroristov. Tieto dokumenty sú premietnuté v Národnom akčnom pláne pre boj proti terorizmu, ktorý bol v roku 2006 aktualizovaný. V spolupráci s MV SR bol spracovaný a odovzdaný dotazník o plnení úloh Akčného plánu EÚ pre radikalizáciu a nábor EÚ.
Terorizmus figuruje aj v Strednodobej stratégii zahraničnej politiky SR do roku 2015 ako hlavná bezpečnostná hrozba. Vláda SR a všetky kompetentné subjekty bezpečnostného systému SR preto označujú boj proti terorizmu naďalej za jednu zo svojich hlavných priorít. Zahraničná služba, ktorá predstavuje jeden z hlavných nástrojov realizácie bezpečnostnej politiky SR, sa podieľala na aktivitách zameraných na boj s terorizmom prostredníctvom zapojenia sa do širokej medzinárodnej spolupráce a aktívnej účasti v činnosti hlavných medzinárodných inštitúcií. Aktívnym prístupom sa SR snažila nielen o zásadný príspevok do medzinárodnej koalície v boji proti terorizmu, ale zároveň aj o zvýšenie vlastnej bezpečnosti.
2.4. Rozvojová spolupráca a humanitárna pomoc

Európske rozvojové dni
SR sa podieľala na prvých Európskych rozvojových dňoch, ktoré organizovala EK v novembri 2006 v Bruseli. Aktivity boli zamerané na prediskutovanie rozvojovej agendy EÚ. K jej aktuálnym témam patria najmä implementácia nových záväzkov EÚ k zvýšeniu ODA a zlepšeniu jej efektívnosti, implementácia Stratégie EÚ pre Afriku, ako aj Spoločného vyhlásenia EÚ k rozvojovej spolupráci, či programovanie 10. Európskeho rozvojového fondu. Podujatie bolo rozdelené na aktivity prístupné verejnosti a aktivity pre odborníkov vo forme odborných i politických diskusií. K dispozícii bola aj rozvojová dedina so stánkami jednotlivých donorských krajín, vrátane mimovládnych rozvojových organizácií, v ktorých malo svoje zastúpenie aj Slovensko. V priestoroch EK uskutočnilo slávnostné odovzdávanie cien študentom stredných škôl z ČK EÚ v rámci súťaže zameranej na originálne výtvarné stvárnenie Afriky ako rozvojového kontinentu. Podujatia zúčastnili 2 mladí víťazi zo Slovenska.

Spolupráca s donormi
Medzinárodná prax potvrdila pravidlo nevyhnutnej potreby koordinácie rozvojových aktivít zúčastnených krajín, čo vytvára predpoklad pre dosiahnutie rozvojových cieľov. Rozhodujúcimi partnermi pre Slovensko sú v rozvojovej oblasti predovšetkým Rozvojový program OSN, kanadská medzinárodná rozvojová agentúra, EK a od roku 2006 aj Rakúska rozvojová agentúra.
Kanadská medzinárodná rozvojová agentúra spolufinancuje v rámci programu ODACE 26 slovenských rozvojových projektov. Väčšina z týchto projektov bola ukončená v roku 2006. Slovensko–kanadská skúsenosť v praxi overila a potvrdila zmysel spoločných projektov v rozvojových krajinách, na ktorú plánujeme nadviazať aj v budúcnosti s ďalšími donormi.
V januári 2006 bolo podpísané Memorandum o porozumení medzi MZV SR a Rakúskou rozvojovou agentúrou, ktorým boli prijaté rámcové podmienky pre vzájomnú spoluprácu. Jedným z kľúčových bodov je spolufinancovanie rozvojových projektov na obdobie 3 rokov (2006–8), počas ktorého Agentúra poskytne finančný príspevok vo výške 1,5 mil. EUR. V roku 2006 boli vybrané 3 projekty (v Srbsku a Čiernej Hore, Keni), ktoré budú spolufinancované z týchto zdrojov.
V priebehu roku 2006 sa uskutočnilo niekoľko stretnutí so zástupcami Aga Khan Development Network (AKDN). Iniciatíva vzišla zo strany AKDN. Okrem MZV SR sa jednotlivé stretnutia konali aj  na SZ SR EÚ Brusel, ZÚ SR Londýn a ZÚ SR Nairobi. Výsledkom je dohoda o realizácií spoločných aktivít v Keni so slovenskou Nadáciou Integra. Zároveň AKDN zvažuje spoluprácu s ďalšími slovenskými subjektami z mimovládneho sektora.

Štipendiá vlády SR
Praktickým odrazom spolupráce MZV SR a MŠ SR v rozvojovej problematike v roku 2006 bolo aj pridelenie 48 vysokoškolských a postgraduálnych vládnych štipendií uchádzačom z rozvojových krajín.

Rozvojové vzdelávanie
MZV SR pripravilo a v priebehu roku 2006 spustilo v spolupráci s MŠ SR a Platformou mimovládnych rozvojových organizácií dlhodobý projekt rozvojového vzdelávania na území Slovenska. Cieľom projektu je začleniť problematiku rozvojovej pomoci do vzdelávacieho systému slovenského školstva, vytvárať ľudské zdroje pre rozvojovú spoluprácu, formovať verejnú mienku so zameraním na vybrané cieľové skupiny. Zvýšená pozornosť bola venovaná aktivitám zameraným na získanie finančných zdrojov z európskych fondov v Bruseli pre mimovládne rozvojové organizácie. Na spolufinancovanie projektov vzdelávacieho charakteru a cielených na zvyšovanie povedomia verejnosti v nových členských krajinách bolo vyčlenených 10 mil. EUR.

Výstava „Foto Slovak Aid“
Povinnosťou MZV SR je informovať slovenskú verejnosť o zmysle a efektivite vynaložených prostriedkov na rozvojovú pomoc. Za tým účelom bola v máji 2006 zorganizovaná prezentácia slovenských rozvojových projektov prostredníctvom výstavy fotografií pod názvom Foto Slovak Aid 2006 v Bratislave. Cieľom výstavy bolo poukázať na svedectvo o živote v rozvojových krajinách a o prínose slovenských subjektov, ktorých snahou je zlepšiť životné podmienky obyvateľov danej krajiny. Význam výstavy bol umocnený záštitou manželky prezidenta SR S. Gašparovičovej nad týmto podujatím za účasti médií na organizácií podujatia.

Humanitárna pomoc
SR v priebehu roku 2006 poskytla humanitárnu pomoc obyvateľstvu v 4 postihnutých krajinách  v celkovom objeme 27 mil. SKK.
Na odstraňovanie následkov povodní v Rumunsku bola na požiadanie rumunskej strany do krajiny 24.–25.4.2006 dopravená humanitárna zásielka obsahujúca elektrický agregát, vodné čerpadlá, nepremokavé plášte a oblečenie v celkovej hodnote 3,8 mil. SKK.
Slovensko poskytlo humanitárnu pomoc aj Bulharsku na likvidáciu následkov rozsiahlych povodní. Zásielka v hodnote 2,3 mil. SKK, ktorá pozostávala z elektrických generátorov, púmp, stanov a lehátok a bola 15.5.2006 odovzdaná miestnej partnerskej organizácii.
SR sa zapojila do riešenia následkov ničivého zemetrasenia pri meste Yogjakarta na ostrove Jáva. Úrad civilnej ochrany MV SR zaslal loďou jeden kontajner humanitárneho materiálu v hodnote 670 tis. SKK (stany, nosítka, lehátka a oblečenie) na miesto nešťastia. Finančný príspevok pre OSN bol určený na potravinovú pomoc (1 mil. SKK pre WFP) a na pomoc deťom (1 mil. SKK pre UNICEF) v tejto krajine. Slovensko tiež poskytlo finančné prostriedky na 2 humanitárne projekty slovenských mimovládnych organizácií. Na projekt zameraný na provizórne ubytovanie a zabezpečenie hygieny bol poskytnutý príspevok vo výške 1 mil. SKK pre ADRA a 1 mil. SKK pre občianske združenie Človek v ohrození, ktoré distribuovalo ľuďom stany, hygienické potreby, čerstvé potraviny a výživu pre kojencov.
Počas vojenského konfliktu v Libanone Slovensko zaslalo humanitárny materiál v hodnote 4,1 mil. SKK (stany, prikrývky, nosítka, oblečenie), ktorý bol v auguste dopravený do Bejrútu. Druhá humanitárna zásielka (stany, osvetľovacie súpravy, prikrývky, lieky) v cene 11,3 mil. SKK bola doručená koncom septembra.
Na území Libanonu od začiatku ozbrojeného konfliktu pôsobila MVRO Človek v ohrození  pre ktorú boli poskytnuté finančné prostriedky vo výške 1 mil. SKK na projekt, zameraný na psychosociálne programy pre deti, sociálno-vzdelávacie programy na obnovu infraštruktúry a distribúciu elektrických generátorov a nádrží na vodu.
Početnosť, rozsah a narastajúca frekvencia živelných pohrôm a ozbrojených konfliktov potvrdzujú že humanitárna pomoc poskytovaná SR je nevyhnutnou súčasťou nášho pôsobenia na medzinárodnom poli.
	MZV SR pripravilo nový Mechanizmus poskytovania humanitárnej pomoci do zahraničia, ktorý schválila vláda SR 12.4.2006 uznesením č.310. Predmetný materiál zabezpečuje reformu humanitárneho systému, najmä v otázke zapojenia MVO a efektivity poskytnutej pomoci.

3. Medzinárodnoprávna a konzulárna oblasť
3.1. Medzinárodnoprávna oblasť
V roku 2006 pokračovali vo veci implementácie rozsudku Medzinárodného súdneho dvora v spore o sústavu vodných diel Gabčíkovo-Nagymaros rokovania medzi SR a HU na úrovni vládnej delegácie, a najmä jednotlivých pracovných skupín (pracovnej skupine pre právne otázky, pracovnej skupine pre otázky vodného hospodárstva, ekológie, plavby a energetiky a pracovnej skupiny pre ekonomické otázky) o substantívnych otázkach sporu. Dvojročné obdobie ich rokovaní (od roku 2004) bolo ukončené 5.10.2006, kedy sa uskutočnilo rokovanie vládnych delegácií, ktoré prijali záverečné správy pracovných skupín a dohodli sa na ďalšom spoločnom postupe. Slovenská strana predložila koncom roka maďarskej strane návrh medzivládnej dohody o spôsobe vykonania rozsudku Medzinárodného súdneho dvora z 25.9.1997. obsahujúci základné princípy implementácie rozsudku. Cieľom rokovaní naďalej zostáva dosiahnuť dohodu, ktorá bude v súlade s rozsudkom Medzinárodného súdneho dvora a zároveň bude naplnením cieľov Zmluvy o výstavbe a prevádzke sústavy vodných diel Gabčíkovo/Nagymaros z roku 1977.
SR sa aktívne zúčastňuje aj procesu kodifikácie medzinárodného práva, najmä v rámci OSN. Posledným dôkazom je aj podpísanie Opčného protokolu k Dohovoru o bezpečnosti personálu OSN a pridruženého personálu, ktorý bol prijatý ako reakcia na neustálu hrozbu a pokračovania útokov na personál OSN v rámci činnosti v oblasti preventívnej diplomacie, nastoľovania, udržiavania a upevňovania mieru a humanitárnych operácií a z dôvodu potreby rozšírenia prípadov poskytnutia ochrany tomuto personálu. Dohovor podpísal predseda vlády SR v New Yorku v septembri 2006.
V oblasti medzinárodného humanitárneho práva naďalej pokračuje úzka spolupráca MZV SR so Slovenským výborom pre medzinárodné humanitárne právo a súčasne s Medzinárodným výborom Červeného kríža a jeho regionálnym zastúpením v Budapešti. Pri MZV SR naďalej pôsobí Výbor pre medzinárodné humanitárne právo ako stály medzirezortný poradný orgán ministra zahraničných vecí. K jeho hlavným úlohám patrí analýza implementácie medzinárodného humanitárneho práva v právnom poriadku SR, podporovanie rozširovania informácií o cieľoch a zásadách humanitárneho práva vo vzdelávacom procese v školách, ozbrojených silách SR a Policajnom zbore SR, ako i presadzovanie všeobecnej úcty k medzinárodnému humanitárnemu právu.
Dňa 25.4.2006 SR podpísala 3. dodatkový protokol k Ženevským dohovorom z 12.8.1949 týkajúci sa prijatia dodatkového rozoznávacieho znaku. V súčasnosti sa predmetný protokol nachádza vo vnútroštátnom schvaľovacom procese. Po vyslovení súhlasu NR SR bude predložený prezidentovi SR na ratifikáciu. Ukončenie ratifikačného procesu možno očakávať v prvej polovici roka 2007.
S cieľom zefektívniť spoluprácu SR s medzinárodnými trestnými tribunálmi bola pri MZV SR zriadená medzirezortná pracovná skupina pre otázky súvisiace s činnosťou Medzinárodného trestného súdu a ostatných medzinárodných trestných tribunálov. V priebehu roka 2006 pokračovali pod dohľadom MS SR expertné rokovania k návrhu Dohody medzi vládou SR a OSN o výkone trestov uložených Medzinárodným trestným tribunálom pre bývalú Juhosláviu. Začiatkom roka 2007 by malo dôjsť k definitívnemu ukončeniu expertnej fázy a k začatiu vnútroštátneho schvaľovacieho procesu uvedenej dohody. V počiatočnom štádiu analýzy sa nachádzajú návrhy medzinárodných zmlúv smerujúcich k prehĺbeniu spolupráce medzi SR a Medzinárodným trestným súdom.
SR sa počas roku 2006 aktívne zúčastňovala na upevňovaní svojich pozícií a vytváraní predpokladov pre aktívne využitie členstva SR v EÚ vo viacerých rovinách. SR sa aktívne podieľala na príprave a schvaľovacom procese medzinárodných zmlúv s európskym prvkom (Stabilizačná a asociačná dohoda medzi Európskymi spoločenstvami a ich členskými štátmi na jednej strane a Albánskou republikou na strane druhej).
SR pokračovala v prijímaní zmluvných dokumentov v zmysle čl. 6 Zmluvy o pristúpení SR k EÚ, kde MZV SR, ako gestor v oblasti uzatvárania medzinárodných zmlúv, poskytol teoretickú  základňu v tejto oblasti a stanoviská k rôznym typom zmlúv pričom pri niektorých z nich bolo iniciátorom. Tým SR konsolidovala tie medzinárodnoprávne záväzky, ktoré pre ňu vyplývali zo zmlúv uzavretých v rámci kompetencií Únie i štátov, a to dovnútra i navonok, ako aj z právne záväzných rozhodnutí orgánov ES a EÚ.
SR sa v roku 2006 podieľala na vytváraní efektívnych mechanizmov legislatívnej činnosti v rámci Únie, vrátane implementácie rozhodnutí v rámci spoločenstva (komitológie).
3.2. Konzulárna oblasť
Pri realizácii vízovej politiky v roku 2006 vychádzala SR zo základných dlhodobých cieľov a priorít zahraničnej politiky EÚ. V tomto kontexte pokračovala najmä  v začatom procese uľahčovania vízového režimu  s krajinami západného Balkánu a Ukrajinou.
17.5.2006 vláda SR svojím uznesením č. 439 predĺžila platnosť jednostranného zrušenia vízových poplatkov za udelenie tranzitných a krátkodobých víz pre štátnych občanov Ukrajiny na obdobie od 1.7.2006 do prijatia rozhodnutia Rady podľa článku 3 ods. 2 Zmluvy o pristúpení SR k EÚ.
Rovnako, ako v prípade Ukrajiny, vláda SR, svojimi uzneseniami č. 557, 571 a 579 z 21.6.2006 na obdobie od 1.7.2006 do prijatia vyššie citovaného rozhodnutia Rady, jednostranne zrušila vízové poplatky za udelenie tranzitných a krátkodobých víz pre všetkých občanov Srbska, Čiernej Hory, Bosny a Hercegoviny a Macedónska. Bezplatné udelenie dlhodobého víza týmto občanom vláda podmienila preukázaním ich trvalého pobytu na území domovského štátu a príbuzenského pomeru s osobami na území SR.
Okrem uvedeného si SR uplatňovala svoje záujmy v oblasti vízovej politiky aj na úrovni EÚ. V roku 2006 prebiehal proces rokovaní EÚ s RU a Ukrajinou o uzatvorení vízových dohôd uľahčujúcich vízový režim s týmito krajinami. Tieto rokovania prebiehali paralelne s rokovaniami o uzatvorení readmisných dohôd. Napriek pôvodnému nesúhlasu Ukrajiny, SR pritom dosiahla, že bilaterálna readmisná dohoda sa bude uplatňovať i v čase, kedy uplatňovanie readmisnej dohody s EÚ bude pozastavené.
Svoje podporné stanovisko SR prezentovala aj vo vzťahu k odporúčaniu EK na začatie rokovaní vo veci uzatvorenia dohôd medzi Európskym spoločenstvom a krajinami západného Balkánu (Srbsko, Čierna Hora, Albánsko, Macedónsko, Bosna a Hercegovina) a Moldavskom.
Konzulárnu pomoc občanom, ktorí sa v zahraničí ocitli v núdzi, zabezpečovali, popri diplomatických misiách, generálnych konzulátoch a konzulárnom odbore MZV SR, aj honorárne konzuláty v zahraničí. V minulom roku bolo otvorených 18 nových honorárnych konzulátov : Boston (USA), Belfast, Cardiff, Edinburgh (Veľká Británia), Liége (Belgicko), Santo Domingo (Dominikánska republika), Medellin (Kolumbia), Lima (Peru), Lille (Francúzsko), Hamburg (Nemecko), Kota Kinabulu (Malajzia), Hočiminovo Mesto (Vietnam), Montreal (Kanada), Valetta (Malta), Denpassar (Indonézia-Bali), Krasnojarsk (Ruská federácia), Salonta (Rumunsko) a Malmö (Švédsko).
3.3. Ľudské práva vrátane práv osôb patriacich k národnostným menšinám

Rámcový dohovor na ochranu národnostných menšín
21.6.2006 prijal Výbor ministrov RE rezolúciu o implementácii Rámcového dohovoru na ochranu národnostných menšín Slovenskom. Tým bolo formálne ukončené 2. kolo monitoringu.

Implementačná schôdzka k ľudskej dimenzii OBSE
2.–13.10.2006 sa vo Varšave uskutočnila výročná Implementačná schôdzka k ľudskej dimenzii OBSE, ktorá hodnotila plnenie záväzkov účastníckych štátov OBSE a prediskutovali sa na nej aj nové výzvy a možné projekty. Aktívne vystupovanie delegácie SR počas celého priebehu schôdzky prispelo k prezentácii činnosti a politiky vlády vo vybraných oblastiach ľudskej dimenzie OBSE, osobitne vo vzťahu k problematike národnostných menšín, vrátane riešenia záležitostí rómskych komunít, či k problematike pôsobenia ľudskoprávnych inštitúcií.

4. Informačná činnosť MZV SR

V záujme informovania verejnosti MZV SR zorganizovalo v roku 2006 viac ako 50 stretnutí s predstaviteľmi domácich a zahraničných médií.
V zmysle zákona č.211/2000 Z. z. prijalo a vybavilo  MZV v roku 2006 celkovo 6538 žiadostí o informácie. Tento počet prevýšil počet žiadostí prijatých v roku 2005 o 397, čo predstavovalo medziročný nárast o 6,34 %. Z celkového počtu 6538 žiadostí  bolo prijatých 2637 cez e-mail (tzn. 40,33 %), 3812 žiadostí telefonicky (58,3 %), poštou 79 žiadostí (1,2 %), osobne 4 a faxom 3 žiadosti. Za celé hodnotené obdobie boli podané 3 rozklady: 2 v oblasti pracovnoprávnej, 1 rozklad v oblasti vývozu špeciálnej techniky.
Za účelom prezentácie SR v zahraničí bolo na zastupiteľské úrady SR expedovaných 92,4 tis. kusov propagačných materiálov.

5. Budovanie zastupiteľskej siete SR v zahraničí a personálna politika

Členstvo SR v EÚ a NATO, ovplyvňovanie postojov medzinárodného spoločenstva k aktuálnym bezpečnostným hrozbám a výzvam z pozície nestáleho člena v BR OSN, zvýšili nároky na odbornú spôsobilosť slovenskej zahraničnej služby. Preto v záujme jej ďalšej stabilizácie a profesionalizácie venovalo MZV SR v oblasti personálnej politiky zvýšenú pozornosť aj problematike kontinuálneho zvyšovania kvalifikačnej úrovne svojich zamestnancov v zmysle platných zákonov.
MZV SR v uplynulom roku dodržalo schválený plán striedania a vysielania zamestnancov MZV a iných ústredných orgánov štátnej správy. V roku 2006 bolo vystriedaných, resp. vyslaných, spolu 149 zamestnancov, z toho 81 diplomatov a 68 administratívno-technických zamestnancov.
V súlade s prioritami zahraničnej politiky SR, v duchu vládneho návrhu personálneho dobudovania Stáleho zastúpenia SR pri EÚ Brusel na roky 2005–7, pokračovalo posilňovanie tejto diplomatickej misie v Bruseli o ďalších odborných diplomatických zamestnancov z ostatných ministerstiev a ďalších ústredných orgánov štátnej správy SR.
Úlohy stanovené na rok 2006 boli splnené v plnom rozsahu a v stanovených termínoch. Súčasnú sieť zastupiteľských úradov SR v zahraničí, aj napriek pretrvávaniu niektorých disproporcií a napätému financovaniu, možno označiť za efektívnu a schopnú na profesionálnej úrovni realizovať zahranično-politické záujmy SR.
V roku 2006 bolo v odbore štátnej služby „zahraničné veci“ vykonaných viac ako 30 výberových konaní na obsadenie voľných štátno-zamestnaneckých miest a miest predstavených v ústredí ministerstva. V súvislosti s vyslaním do zahraničia sa uskutočnilo v druhom polroku 2006 približne 60 záverečných pohovorov v predvýjazdovej príprave s tými zamestnancami, ktorí obsadzovali rôzne diplomatické a administratívno-technické miesta na zastupiteľských úradoch SR.
Úspešné budovanie diplomatického zboru SR ako členskej krajiny EÚ a NATO si vyžiadalo pokračovať aj vo vytváraní takých legislatívnych, pracovno-právnych, finančných a sociálnych podmienok pre jeho činnosť, ktoré budú porovnateľné s európskym štandardom. Pretrvávajúcim problémom, ktorý sa zatiaľ nepodarilo legislatívne doriešiť u zamestnancov zahraničnej služby, zostáva adekvátne zabezpečenie sociálnych nárokov manželských partnerov vyslaných zamestnancov počas ich pobytu v zahraničí (napr. zápočet rokov pobytu do odbornej praxe, do počtu odpracovaných rokov do dôchodku, sociálne poistenie, atď.). V tomto zmysle MZV SR začalo pripravovať aj zákon o zahraničnej službe.
V súvislosti so zmenou systému poskytovania náhrad liečebných výdavkov zamestnancom zahraničnej služby a ich rodinným príslušníkom spolupracovalo MZV SR aj v roku 2006 najmä s MPSVaR a MZ SR.
	
V rámci potreby neustálej profesionalizácie zahraničnej diplomatickej služby SR bola venovaná pozornosť i v uplynulom roku kontinuálnemu a systematickému zvyšovaniu odbornej a jazykovej úrovne zamestnancov ministerstva formou rôznych interných a externých kurzov.
V priebehu roku 2006 sa 50 zamestnancov ministerstva zúčastnilo zahraničných študijných pobytov na diplomatických akadémiách, inštitútoch medzinárodných vzťahov a podobných vzdelávacích inštitúciách ministerstiev zahraničných vecí v európskych i mimoeurópskych krajinách. Vzdelávacie programy boli zamerané predovšetkým na problematiku európskej integrácie a medzinárodno-ekonomickej spolupráce, otázky SZBP, terorizmus a boj proti terorizmu, oblasť medzinárodného práva, ako aj na problematiku diplomatickej praxe a výučby cudzích jazykov. Prax potvrdzuje, že túto formu zvyšovania kvalifikácie zamestnanci ministerstva pozitívne hodnotia nielen čo do rozsahu získaných vedomostí, ale aj kvality vzdelávacieho procesu.
MZV SR sa v hodnotenom období podieľalo aj na odbornej príprave potenciálnych ľudských zdrojov pre potreby rezortu. V tejto oblasti spolupracovalo ministerstvo s vybranými VŠ a univerzitami, ktorých absolventi môžu nájsť uplatnenie v zahraničnej službe. V hodnotenom období absolvovalo krátkodobú odbornú stáž v ústredí ministerstva celkom 162 študentov a na ZÚ SR v zahraničí vykonalo krátkodobú stáž 43 študentov. Spolupráca pokračovala aj pri zabezpečovaní konzultantov z radov zamestnancov ministerstva pri písaní záverečných diplomových prác študentov, poskytovaní lektorov pre odprednášanie aktuálnych tém o zahraničnej politike, či v aktívnom participovaní v skúšobných komisiách pri štátnych záverečných