Príloha
k doložke vybraných vplyvov

Vplyvy na rozpočet verejnej správy,
na zamestnanosť vo verejnej správe a financovanie návrhu

2.1. Zhrnutie vplyvov na rozpočet verejnej správy v návrhu
Tabuľka č. 1 
Vplyvy na rozpočet verejnej správy	Vplyv na rozpočet verejnej správy (v eurách)	
	2012	2013	2014	2015	
Príjmy verejnej správy celkom	0	0	0	0	
v tom: za každý subjekt verejnej správy zvlášť	0	0	0	0	
z toho:  					
- vplyv na ŠR	0	0	0	0	
- vplyv na územnú samosprávu	0	0	0	0	
Výdavky verejnej správy celkom	0	1 668 935	1 735 506	1 816 467	
v tom: za každý subjekt verejnej správy / program zvlášť	0	0	0	0	
z toho: 					
- vplyv na ŠR	0	0	0	0	
- vplyv na územnú samosprávu	0	0	0	0	
Celková zamestnanosť 	0	0	0	0	
- z toho vplyv na ŠR	0	0	0	0	
Financovanie zabezpečené v rozpočte	0	0	0	0	
v tom: za každý subjekt verejnej správy / program zvlášť	0	0	0	0	

2.2. Financovanie návrhu
Tabuľka č. 2
Financovanie	Vplyv na rozpočet verejnej správy (v eurách)	
	2012	2013	2014	2015	
Celkový vplyv na rozpočet verejnej správy ( - príjmy, + výdavky)	0	0	0	0	
  z toho vplyv na ŠR	0	0	0	0	
  financovanie zabezpečené v rozpočte	0	0	0	0	
  ostatné zdroje financovania	0	0	0	0	
Rozpočtovo nekrytý vplyv / úspora	0	0	0	0	

Návrh na riešenie úbytku príjmov alebo zvýšených výdavkov podľa § 33 ods. 1 zákona č. 523/2004 Z. z. o rozpočtových pravidlách verejnej správy:

  

2.3. Popis a charakteristika návrhu

2.3.1. Popis návrhu:

Akú problematiku návrhu rieši? Kto bude návrh implementovať? Kde sa budú služby poskytovať?

V prípade ostatných ustanovení Zákonníka práce bude finančný vplyv na rozpočet verejnej správy žiadny alebo marginálny (pracovný pomer na dobu určitú, úprava mzdového zvýhodnenie za nočnú prácu v čase od 22.00 do 6.00 namiesto do 5.00, normy spotreby práce, účasť zástupcov zamestnancov na skončení pracovného pomeru, odchodné, pracovný čas, aplikovanie ustanovení o pracovnom čase, dovolenke a minimálnej mzde na dohody o prácach vykonávaných mimo pracovného pomeru, zrušenie § 231 ods. 2 a 3). Náklady spojené so týmito zmenami sa zabezpečia v rámci limitov výdavkov kapitol štátneho rozpočtu zabezpečených v návrhu rozpočtu verejnej správy na roky 2013 až 2015. 

.......................................................................................................................................................

2.3.2. Charakteristika návrhu podľa bodu  2.3.2. Metodiky :

zmena sadzby
x  zmena v nároku
  nová služba alebo nariadenie (alebo ich zrušenie)
  kombinovaný návrh
  iné 

2.3.3. Predpoklady vývoja objemu aktivít:

Jasne popíšte, v prípade potreby použite nižšie uvedenú tabuľku. Uveďte aj odhady základov daní a/alebo poplatkov, ak sa ich táto zmena týka.
Tabuľka č. 3 
Objem aktivít	Odhadované objemy	
	2012	2013	2014	2015	
Indikátor ABC					
Indikátor KLM					
Indikátor XYZ					

2.3.4. Výpočty vplyvov na verejné financie

Uveďte najdôležitejšie výpočty, ktoré boli použité na stanovenie vplyvov na príjmy a výdavky, ako aj predpoklady, z ktorých ste vychádzali. Predkladateľ by mal jasne odlíšiť podklady od kapitol a organizácií, aby bolo jasne vidieť základ použitý na výpočty.

Body návrhu s finančným vplyvom

Bod 43

Legislatívna úprava zavádzajúca súbeh odstupného a výpovednej lehoty bude mať očakávaný negatívny vplyv na verejné financie. V roku 2011 vystúpilo z organizácie spolu 13 185 zamestnancov vo výkone prác vo verejnom záujme so zmluvou na dobu neurčitú, s priemernou hrubou mesačnou mzdou 609,51 €. Priemerné mzdy a počty zamestnancov v jednotlivých intervaloch odpracovaných rokov za rok 2011 uvádza nasledovná tabuľka:

Počet odpracovaných rokov	Počet zamestnancov	Priemerná hrubá mesačná mzda	
spolu	13 185	609,51	
do 2	3 299	508,60	
2 – 4	2 998	654,49	
5 – 9	2 861	573,35	
10 - 19	2 109	675,45	
20 +	1 684	692,33	

Pri kvantifikácii vplyvu na rozpočet verejnej správy v rokoch 2013 – 2015 bol použitý odhad rastu priemernej hrubej mesačnej mzdy podľa makroprognózy IFP (jún 2012). Návrhom sú ovplyvnení iba zamestnanci, ktorí nie sú pokrytí kolektívnymi zmluvami. Ide o skupinu 14 % z počtu zamestnancov vo výkone práce vo verejnom záujme uvedených v tabuľke.

Kvantifikované navýšenie finančných prostriedkov je vyjadrené ako čistý vplyv (vynaložené výdavky na odstupné – daňové a odvodové príjmy). Výška finančného vplyvu variuje (môže byť nižšia), keďže  je signifikantne ovplyvnená dôvodmi skončenia pracovného pomeru, ktoré nezahŕňajú legislatívnu úpravu súbehu.

Tabuľka č. 4 

Príjmy (v eurách)	Vplyv na rozpočet verejnej správy	poznámka	
	r	r + 1	r + 2	r + 3		
Daňové príjmy (100)1					 	
Nedaňové príjmy (200)1					 	
Granty a transfery (300)1					 	
Príjmy z transakcií s finančnými aktívami a finančnými pasívami (400)	 	 	 	 	 	
Prijaté úvery, pôžičky a návratné finančné výpomoci (500)	 	 	 	 	 	
Dopad na príjmy verejnej správy celkom					 	
1 –  príjmy rozpísať až do položiek platnej ekonomickej klasifikácie

 Tabuľka č. 5 

Výdavky (v eurách)	Vplyv na rozpočet verejnej správy	poznámka	
	r	r + 1	r + 2	r + 3		
Bežné výdavky (600)					 	
  Mzdy, platy, služobné príjmy a ostatné osobné vyrovnania (610)					 	
  Poistné a príspevok do poisťovní (620)					 	
  Tovary a služby (630)2					 	
  Bežné transfery (640)2					 	
  Splácanie úrokov a ostatné platby súvisiace s úvermi, pôžičkami a NFV (650)2						
Kapitálové výdavky (700)					 	
  Obstarávanie kapitálových aktív (710)2					 	
  Kapitálové transfery (720)2					 	
Výdavky z transakcií s finančnými aktívami a finančnými pasívami (800)	 	 	 	 	 	
Dopad na výdavky verejnej správy celkom					 	
  z toho výdavky na ŠR						
        Bežné výdavky(600)						
 Mzdy, platy, služobné príjmy a ostatné osobné vyrovnania (610)						
        Kapitálové výdavky (700)						
        Výdavky z transakcií s finančnými aktívami a finančnými pasívami (800)						
2 –  výdavky rozpísať až do položiek platnej ekonomickej klasifikácie

                 Tabuľka č. 6 

Zamestnanosť	Vplyv na rozpočet verejnej správy	poznámka	
	r	r + 1	r + 2	r + 3		
Počet zamestnancov celkom*					 	
   z toho vplyv na ŠR						
Priemerný mzdový výdavok (v eurách)*					 	
   z toho vplyv na ŠR	 	 	 	 	 	
Osobné výdavky celkom (v eurách)					 	
Mzdy, platy, služobné príjmy a ostatné osobné vyrovnania (610)* 					 	
   z toho vplyv na ŠR					 	
Poistné a príspevok do poisťovní (620)*					 	
   z toho vplyv na ŠR					 	
						
Poznámky:						
Priemerný mzdový výdavok je tvorený podielom mzdových výdavkov na jedného zamestnanca na jeden kalendárny mesiac bežného roka		
Poistné tvorí podiel mzdových výdavkov, pričom za organizácie v pôsobnosti kapitol štátneho rozpočtu, s výnimkou prenesených kompetencií výkonu štátnej správy, pre zamestnancov štátnej služby a zamestnancov pri výkone práce vo verejnom záujme predstavuje  34,95 %,  pre policajtov, profesionálnych vojakov, colníkov, hasičov vrátane horskej záchrannej služby predstavuje 33,2 %.  Pre ostatné subjekty verejnej správy vrátane prenesených kompetencií výkonu štátnej správy poistné tvorí podiel zodpovedajúci  35,2 %.	
Kategórie 610 a 620 sú z tejto prílohy automaticky prenášané do príslušných kategórií prílohy „výdavky“				
* počet zamestnancov,  mzdy a poistné rozpísať podľa spôsobu odmeňovania (napr. policajti, colníci ...)

Sociálne vplyvy - vplyvy na hospodárenie obyvateľstva, sociálnu exklúziu, rovnosť príležitostí a rodovú rovnosť a na zamestnanosť

Sociálne vplyvy predkladaného materiálu -  vplyvy na hospodárenie obyvateľstva, sociálnu exklúziu, rovnosť príležitostí a rodovú rovnosť a vplyvy na zamestnanosť	
4.1. Identifikujte vplyv na hospodárenie   domácností a špecifikujte ovplyvnené skupiny domácností, ktoré budú pozitívne/negatívne ovplyvnené.  	Pozitívne – zvýšenie stability v pracovnoprávnych vzťahoch: 
1. znížením počtu opakovaní (z troch na dve) a skrátením maximálnej dĺžky trvania pracovného pomeru na určitú dobu alebo maximálnej doby pre reťazenie pracovných pomerov na určitú dobu (z troch rokov na dva roky), 
2. zabezpečením ďalších pracovnoprávnych nárokov (pracovný čas, dovolenka, minimálna mzda) zamestnancov vykonávajúcich prácu na základe dohôd o prácach vykonávaných mimo pracovného pomeru.

Zvýšenie ochrany zamestnancov pred skončením pracovného pomeru v rozpore so Zákonníkom práce obnovením účasti zástupcov zamestnancov pri skončení pracovného pomeru.

Zavedením súbehu medzi výpovednou dobou a odstupným (ak pracovný pomer trval aspoň dva roky) sa upravuje peňažné plnenie pre zamestnanca (odstupné), ak zamestnávateľ s ním skončil pracovný pomer výpoveďou zo zákonom vymedzených dôvodov (napr. organizačné dôvody).

Kvantifikujte: 
- Rast alebo pokles príjmov/výdavkov            na priemerného obyvateľa
- Rast alebo pokles príjmov/výdavkov                  za jednotlivé ovplyvnené  skupiny domácností
- Celkový počet obyvateľstva/domácností ovplyvnených predkladaným materiálom		
		
4.2. Zhodnoťte kvalitatívne (prípadne kvantitatívne) vplyvy na prístup k zdrojom, právam, tovarom a službám u jednotlivých ovplyvnených skupín obyvateľstva.	Pozitívny prístup k právam. Zabezpečenie vyššej stability pracovných miest. Viď. bod 4.1.	

4.3.  Zhodnoťte vplyv na rovnosť príležitostí:

Zhodnoťte vplyv na rodovú rovnosť.
	Bez vplyvu
	
4.4. Zhodnoťte vplyvy na zamestnanosť.

Aké sú  vplyvy na zamestnanosť ?
Ktoré skupiny zamestnancov budú ohrozené schválením predkladaného materiálu ?
Hrozí v prípade schválenia predkladaného materiálu hromadné prepúšťanie ?	 
Návrh môže mať čiastočne negatívny vplyv, pokiaľ ide o možné náklady spojené s vytvorením a neskorším zrušením pracovného miesta (napr. súbeh výpovede a odstupného).

Vplyvy na podnikateľské prostredie

Vplyvy na podnikateľské prostredie	

3.1. Ktoré podnikateľské subjekty budú predkladaným návrhom ovplyvnené a aký je ich počet?
	Všetky podnikateľské subjekty v súkromnej sfére.

Právna úprava pracovnoprávnych vzťahov a má význam nielen pre pracovné právo, ale aj pre právo sociálneho zabezpečenia, daňové právo a tým aj pre celú hospodársku prax a ovplyvňuje celý hospodársky a podnikateľský systém štátu.	

3.2. Aký je predpokladaný charakter a rozsah nákladov a prínosov?
	Negatívny
-	zmena v reťazení pracovných pomerov na určitú dobu, 
-	zavedenie účasti zástupcov zamestnancov pri skončení pracovného pomeru, zavedenie 
-	súbeh výpovednej doby a odstupného (nie je do dvoch rokov trvania pracovného pomeru), 
-	zrušenie možnosti odchylného dojednania cez kolektívnu zmluvu podľa § 230 ods. 2, t.j. umožňuje sa len pre zamestnanca výhodnejšie odchýlenie sa,
-	aplikovanie ustanovení o pracovnom čase, dovolenke a minimálnej mzde na dohody (vzhľadom na nízky rozsah pracovného času, výnimočnosť a príležitostnú povahu prác vykonávaných na základe týchto dohôd sa predpokladá marginálny vplyv).

Pozitívny - spresnenie viacerých ustanovení, ktoré vyvolávali dodatočné náklady z hľadiska nejednoznačnosti ich aplikácie v praxi.

Navrhuje sa stanoviť tzv. zúčtovacie obdobie pre konto pracovného času až na 36 mesiacov (pri zachovaní povinnosti, aby pracovný čas vrátane práce nadčas nepresiahol najviac v 12 mesiacov 48 hodín), čím sa zvyšuje flexibilita využívania tohto nástroja a umožňuje sa lepšie prispôsobenie sa výkyvom v potrebe práce.

Predĺžením lehoty z dvoch na šesť mesiacov v § 63 ods. 1 písm. d) bod 4 sa zvyšuje aj možnosť zamestnávateľa na to, aby predchádzajúce neuspokojivé plnenie pracovných úloh mohol použiť pri opakovanom neuspokojivom plnení pracovných úloh (doteraz mal na to dva mesiace, po zmene úpravy šesť mesiacov).

3.3. Aká je predpokladaná výška administratívnych nákladov, ktoré podniky vynaložia v súvislosti s implementáciou návrhu?
	Výška administratívnych nákladov nie je kvantifikovateľná (administratívne náklady vyvoláva každá zmena Zákonníka práce).
Nepredpokladajú sa, že návrh bude mať značné administratívne náklady. Napr. zavádza sa povinnosť v písomnom vyúčtovaní mzdy uviesť aj stav konta pracovného času (§ 130). V praxi však zamestnávatelia so zavedeným kontom pracovného času túto skutočnosť zamestnancom pravidelne oznamujú. Navrhuje sa v § 29a povinnosť vydať zamestnancovi písomný doklad o skončení pracovného pomeru fikciou dohody. V praxi zamestnávatelia poskytujú zamestnancom doklad o skončení pracovného pomeru týmto spôsobom. Viaceré ustanovenia vyjasňujú právny text.

3.4. Aké sú dôsledky pripravovaného návrhu pre fungovanie podnikateľských subjektov na slovenskom trhu (ako sa zmenia operácie na trhu?)
	 Nepredpokladáme zásadný vplyv v tejto oblasti.	

3.5. Aké sú predpokladané spoločensko – ekonomické dôsledky pripravovaných regulácií?
	 Nepredpokladáme zásadný vplyv v tejto oblasti. Sociálny vplyv predpokladáme pozitívny.