B. Osobitná časť

K čl. I
K bodu 1
Dane sú dôležitým ekonomickým a fiškálnym nástrojom štátu, sú jedným z najdôležitejších nástrojov rozpočtovej politiky. Správu daní, ktoré sú príjmom štátneho rozpočtu vykonávajú daňové úrady a colné úrady. Podľa zákona je správa daní neverejná. Správou daní je postup súvisiaci so správnym zistením dane a zabezpečením úhrady dane a ďalšie činnosti podľa daňového poriadku alebo ostatných daňových zákonov. Aby nedochádzalo k zverejňovaniu postupov a spôsobov zisťovaní pri správe daní, čím by bol marený záujem štátu na utajení taktických postupov pri zisťovaní a preverovaní skutočností rozhodujúcich pre správne určenie dane navrhuje sa, aby daňové subjekty a iné osoby nemohli zverejňovať obrazové, zvukové alebo obrazovo-zvukové záznamy vyhotovené pri správe daní. Zverejňovaním takýchto záznamov by dochádzalo aj k únikom informácií o iných daňových subjektoch, čím by mohli byť dotknuté ich práva alebo právom chránené záujmy.
 
K bodu 2
Nadväzne na novelu zákona č. 333/2011 Z. z., ktorou sa navrhuje zo zákona vypustiť Kompetenčné centrum finančných operácií ako orgán finančnej správy, je potrebné toto vypustiť aj z ustanovenia o sprístupnení daňového tajomstva a nahradiť ho Kriminálnym úradom finančnej správy, ktorému je na účely plnenia svojich úloh potrebné sprístupniť daňové tajomstvo.
 
K bodom 3 až 5
Navrhovanou úpravou sa navrhuje  sprístupniť daňové tajomstvo súdnemu exekútorovi na účely získania úhrady daňového nedoplatku, a to pri výkone záložného práva iným záložným veriteľom, pričom správca dane je rovnako v postavení záložného veriteľa, ako aj v prípadoch, kedy správca dane nemá postavenie záložného veriteľa, avšak je oprávnený uplatniť úhradu daňového nedoplatku v rozvrhovom pojednávaní podľa osobitného predpisu, ktorým je Exekučný poriadok.  
Tiež sa navrhuje sprístupniť daňové tajomstvo aj 
-dražobníkovi za účelom získania úhrady daňového nedoplatku z výťažku z dražby, napr. pri výkone záložného práva iným záložným veriteľom, pričom správca dane je rovnako v postavení záložného veriteľa,
- ministerstvu práce sociálnych vecí a rodiny SR, v rámci plnenia jeho úloh kedy je potrebné mať k dispozícii aj údaje od správcu dane napr. o zamestnaneckej prémii, o daňovom bonuse, ktoré súvisia s pracovnou a sociálnou oblasťou,
- úradu pre dohľad nad výkonom auditu a audítorovi – na výkon auditu a dohľadu nad výkonom auditu.
 
K bodom  6 až 9 
Navrhovanou úpravou sa zosúladia lehoty na podávanie dodatočného daňového priznania, keď daňový subjekt dodatočným daňovým priznaním žiada o vrátenie dane alebo nadmerného odpočtu s lehotami na podanie dodatočného daňového priznania, keď má daňový subjekt na základe podaného dodatočného daňového priznania povinnosť daň doplatiť.  Nadväzne na to bolo potrebné upraviť znenie § 16 ods. 2 a 3. Zároveň sa navrhuje predĺženie lehoty pre zánik práva vyrubiť daň, ak daňový subjekt podal v posledný rok prekluzívnej lehoty dodatočné daňové priznanie. Tiež sa navrhuje, aby v tejto predĺženej lehote už nebolo možné podať dodatočné daňové priznanie.
 
K bodu 10
Navrhovaným znením sa spresňuje, že daňový subjekt nie je oprávnený podať dodatočné daňové priznanie po doručení oznámenia o určovaní dane podľa pomôcok, ako ani po určení  dane podľa pomôcok rozhodnutím správcu dane.
 
K bodu 11 
Ide o sprecizovanie znenia ustanovenia a o doplnenie lehoty, v ktorej daňový subjekt nie je oprávnený podať dodatočné daňové priznanie, ak po daňovej kontrole vyrubovacie konanie nezačne.
 
K bodu 12
Navrhuje sa upraviť ustanovenie o nazeraní do spisov tak, aby daňový subjekt mohol nazerať do písomností, na základe ktorých sa vykonáva dožiadanie, až po získaní výsledku tohto dožiadania, aby sa tak zamedzilo  mareniu úkonov smerujúcich k správnemu zisteniu dane (napr. ovplyvňovanie svedkov).
Taktiež bolo ustanovenie precizované tak, aby správca dane overoval kópie písomností len na požiadanie daňového subjektu.
 
K bodu 13
Navrhovanou úpravou sa priznáva právo daňovému subjektu byť prítomný pri vypočutí svedka a klásť mu otázky. Správca dane má povinnosť včas informovať daňový subjekt  o výpovedi svedka, aby mu umožnil právo klásť svedkovi otázky.
 
K bodu 14
Ustanovením sa navrhuje rozšíriť okruh subjektov, ktoré sú povinné predložiť písomnosti, ktoré slúžia ako dôkaz pri správe daní.
 
K bodom 15 , 21 a 22
Ide o zosúladenie ustanovení s § 9 daňového poriadku.
 
K bodu 16 
Navrhuje sa ustanovenie doplniť o možnosť doručovania do P.O.Box-u, ktorá nebola v daňovom poriadku upravená, pričom daňové subjekty ju často využívajú.
 
K bodom  17 až 20 
Ide o terminologickú úpravu ustanovenia, vzhľadom na znenie § 14, v ktorom nie je definovaný len daňový subjekt, ale aj iné osoby (zástupca, advokát).
 
K bodu 23
Navrhovaná úprava vyplynula na základe požiadavky z praxe, nakoľko je efektívnejšie, aby ten správca dane, ktorý tovar zabezpečil, vydal o tom aj rozhodnutie. Nie vždy ide o miestne príslušného správcu dane.
 
K bodu 24
Navrhovaná úprava umožňuje daňovému subjektu predkladať doklady a iné veci na účely výkonu daňovej kontroly ktorémukoľvek zamestnancovi správcu dane. Ide o zefektívnenie výkonu daňovej kontroly v záujme daňového subjektu. Navrhovaná úprava zároveň umožňuje správcovi dane ponechať si doklady a iné veci, ktoré daňový subjekt predložil pri výkone daňovej kontroly, a to aj v prípade, ak bola daňová kontrola ukončená doručením oznámenia o určovaní dane podľa pomôcok. Správca dane bude oprávnený ponechať si takto zapožičané doklady najneskôr do 30 dní po ukončení určovania dane podľa pomôcok. Táto úprava nadväzuje na úpravu v bode 25.
 
K bodu 25
Navrhovanou úpravou sa ustanovuje oprávnenie Finančného riaditeľstva SR predĺžiť lehotu na výkon daňovej kontroly v prípade, ak sa vykonáva voči zahraničným závislým osobám, ktoré vyčísľujú základ dane podľa § 17 ods. 5 zákona o dani z príjmov. 
 
K bodu 26
Navrhovanou úpravou sa spresňuje postup pri určovaní dane podľa pomôcok tak, aby správca dane, ktorý daňovému subjektu doručil oznámenie o určovaní dane podľa pomôcok, vykonal toto určovanie, a to aj v prípade, ak daňový subjekt zmení trvalý pobyt, alebo sídlo. Ide o zefektívnenie výkonu správy daní. 
 
K bodu 27
Navrhovaná úprava ustanovuje oprávnenie ktoréhokoľvek zamestnanca správcu dane prevziať doklady, ktoré daňový subjekt v procese určovania dane podľa pomôcok predloží. Zároveň sa ustanovuje povinnosť správcu dane vrátiť daňovému subjektu zapožičané doklady v lehote do 30 dní po ukončení určovania dane podľa pomôcok. V prípade, ak daňový subjekt neumožní správcovi dane vrátiť zapožičané doklady, je správca dane oprávnený zaslať výzvu na ich prevzatie. Ak daňový subjekt svoje doklady na výzvu správcu dane neprevezme do 30 dní od jej doručenia, je správca dane oprávnený po uplynutí lehoty pre zánik práva vyrubiť daň tieto doklady zničiť.
 
K bodom 28 až 30
Navrhovaná úprava nadväzuje na novelu zákona o dani z pridanej hodnoty schválenú NR SR dňa 25. 7. 2012, ktorej účelom je boj proti daňovým podvodom. Navrhuje sa zverejňovať zoznamy daňových subjektov, ktoré neplnia zákonné povinnosti za účelom, aby iné daňové subjekty mali možnosť overovať dôveryhodnosť svojich obchodných partnerov na stránke Finančného riaditeľstva SR. Ďalej sa navrhuje, aby bol správca dane oprávnený v rámci záznamovej povinnosti uložiť povinnosť predkladať záznamy v ním určenej lehote.

K bodu 31
Ustanovenie sa navrhuje doplniť tak, aby daňové subjekty, nadväzne na prijatú novelu zákona o dani z pridanej hodnoty, mohli požiadať správcu dane o oznámenie, odkedy bol určitý daňový subjekt platiteľom dane, alebo kedy mu bola registrácia zrušená. 
 
K bodom 32 a 33
Navrhovaná úprava reflektuje na požiadavky z praxe, aby správca dane mohol preúčtovať preplatok na daňovú pohľadávku (nesplatná daň), ktorá vznikne v lehote na vrátenie preplatku alebo nadmerného odpočtu, pričom za deň platby sa považuje deň splatnosti daňovej pohľadávky.
 
K bodu 34
Ide o legislatívno – technickú úpravu zákona.
 
K bodu 35
Navrhuje sa ustanoviť, aby deň uvedený v rozhodnutí o prerušení daňového konania nebol skorší ako je deň odovzdania tohto rozhodnutia na poštovú prepravu, alebo ako je deň odoslania elektronickými prostriedkami a v prípade doručovania rozhodnutia zamestnancami správcu dane tento deň nemôže byť skorší, ako je toto rozhodnutie doručené.
 
K bodu 36
Navrhovanou úpravou sa zosúlaďuje znenie prvej a druhej vety predmetného odseku tak, aby bolo zrejmé, že vyrubovacie konanie po daňovej kontrole vykoná a rozhodnutie vydá ten správca dane, ktorý začal daňovú kontrolu a pri určovaní dane podľa pomôcok je to správca dane, ktorý zaslal daňovému subjektu oznámenie o určovaní dane podľa pomôcok,  a to aj v prípadoch, keď kontrolu vykonáva nie miestne príslušný správca dane, alebo ak daňový subjekt zmení v priebehu určovania dane sídlo alebo trvalý pobyt. 
 
K bodu 37
Navrhovanou úpravou sa umožní daňovému subjektu vzdať sa odvolania aj ústne do zápisnice u správcu dane.
 
K bodu 38
Navrhuje sa vypustiť druhú vetu ustanovenia, vzhľadom na postačujúcu úpravu prekluzívnej lehoty pri uplatnení medzinárodných zmlúv v prvej vete ustanovenia.
 
K bodu 39
Navrhovanou úpravou sa zosúladí text ustanovenia s textom uvedeným v § 157 ods. 6, nakoľko ide rovnako o odpustenie alebo o úľavu, na ktoré nie je právny nárok. Navrhuje sa o nepovolení úľavy na dani zaslať daňovému subjektu oznámenie a v prípade povolenia úľavy na dani alebo odpustenia daňového nedoplatku vydať rozhodnutie, proti ktorému nie je možné podať odvolanie. 
 
K bodom 40 a 41
Ide o legislatívno-technickú úpravu textu. Nakoľko neprípustné odvolanie je definované 
v § 72 ods. 8, bolo potrebné upraviť znenie  textu § 73 ods. 4 a 74 ods. 8 tak, že takéto odvolanie sa zamietne.
 
K bodom 42, 49 a 50
Ide o terminologickú úpravu textu, nakoľko vyrubovacie konanie sa vykonáva nielen podľa 
§ 68 daňového poriadku ale aj podľa zákona SNR č. 511/1992 Zb. 
 
K bodu 43
Ide o legislatívno-technickú úpravu textu – zjednotenie terminológie s § 70 a § 157 zákona.
 
K bodu 44
Navrhovanou úpravou sa ustanovuje možnosť na žiadosť daňového subjektu preúčtovať preplatok aj na nesplatnú daň alebo preddavok na daň a zároveň z dôvodu efektivity sa stanovuje spodná hranica sumy preplatku, ktorú správca dane daňovému subjektu vráti.
 
K bodu 45
Z dôvodu efektivity sa stanovuje spodná hranica sumy úroku za oneskorené vrátenie daňového preplatku, ktorú správca dane daňovému subjektu zaplatí. 
 
K bodu 46
Navrhovanou úpravou sa dopĺňa možnosť správcu dane preúčtovať nadmerný odpočet uplatnený skupinou aj na nedoplatky jednotlivých členov skupiny u iného správcu dane, ktorým je daňový úrad alebo colný úrad.  
 
K bodu 47
Z dôvodu jednoznačnosti, ako aj zamedzenia rozdielneho výkladu, sa navrhuje jednoznačne ustanoviť  nemožnosť postupovať pohľadávku verejného práva spôsobom podľa predpisov upravujúcich súkromné právo. Vzhľadom na osobitosť daňového práva, ktoré je súčasťou verejného práva, sa pri správe daní vylučuje možnosť postupovať daňový preplatok, nárok na vrátenie dane, nárok na nadmerný odpočet, nárok na daňový bonus a pod. podľa Občianskeho zákonníka. Nesprávnym výkladom by dochádzalo k mareniu výkonu správy daní, 
napr. preúčtovať preplatok alebo nadmerný odpočet daňového subjektu (pohľadávku daňového subjektu) na jeho daňové nedoplatky.  
 
K bodu 48
Navrhuje sa ustanoviť, aby fyzická osoba, ktorej nebola uložená sankcia, nakoľko sa zbavila zodpovednosti za porušenie povinnosti, bola povinná túto povinnosť dodatočne splniť po odpadnutí dôvodov, na základe ktorých sa fyzická osoba zbavila tejto zodpovednosti. 

 
K bodom 51 a 53
Navrhovanou úpravou sa vypúšťa ustanovenie o nemožnosti vyrubenia sankčného úroku  daňovému subjektu v konkurze a v reštrukturalizácii a zároveň sa dopĺňa lehota dokedy sa takýto úrok počíta, čím dôjde k zosúladeniu úpravy so zákonom č. 7/2005 Z. z. o konkurze a reštrukturalizácii a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov. 
 
K bodu 52
Navrhuje sa zosúladenie znenia odkazu pod čiarou s textom príslušného ustanovenia zákona.
 
K bodu 54
Ide o zosúladenie postupu s § 70 pri nepovolení úľavy zo sankcie a neodpustení sankcie. 
 
K bodu 55
Navrhujú sa prechodné ustanovenia po účinnosti tohto zákona tak, aby sa daňové konanie, ktoré začalo podľa zákona SNR č. 511/1992 Zb. dokončilo podľa daňového poriadku, t. j., aby sa postupovalo podľa zákona platného v čase, keď prebieha daňové konanie a zabráni sa tomu, aby správca dane na vecne zhodné konania používal dva procesné predpisy. Zároveň sa z dôvodu zabezpečenia dostatočného časového priestoru pre komplexnú prípravu plne funkčného informačného systému navrhuje posunúť účinnosť vybraných ustanovení súvisiacich s elektronickou komunikáciou pri správe daní.
 
K bodu 56
Ide o legislatívnu úpravu reagujúcu na právne dôsledky nadobudnutia platnosti Lisabonskej zmluvy.
 
K bodu 57
Príloha k zákonu sa dopĺňa o smernicu Rady 2011/16/EÚ z 15. februára 2011 o administratívnej spolupráci v oblasti daní a zrušení smernice 77/799/EHS (Ú. v. EÚ L 64, 11. 3. 2011), ktorej vybrané ustanovenia sa transponujú do daňového poriadku. Úplná transpozícia tejto smernice je predmetom zákona o medzinárodnej pomoci a spolupráci pri správe daní, ktorý je v legislatívnom procese. 
 
K čl. II
 
Zákonom  č. 547/2011 Z. z.  je vymedzený právny rámec  pre zriadenie  a činnosť registra účtovných závierok s účinnosťou od 1. januára  2013. Z dôvodu nepripravenosti  informačných systémov finančnej správy ako aj posunutia  účinnosti elektronického podávania  dokumentov, sa  prvýkrát  ukladajú v registri účtovných závierok účtovné závierky  zostavené k 31. decembru 2013 a neskôr.  

 

K čl. III
 
K bodu 1
Podľa súčasnej právnej úpravy má servisná organizácia povinnosť zo zákona nahlásiť poškodenú plombu alebo chýbajúcu plombu daňovému úradu, ale túto skutočnosť sa nemusí dozvedieť. S prihliadnutím na to sa navrhuje, aby podnikateľ mal takúto povinnosť voči servisnej organizácii.  
 
K bodu 2
Podľa zákona č. 289/2008 Z. z. v znení neskorších predpisov sa fiskálna tlačiareň certifikuje v rámci elektronickej registračnej pokladnice alebo aj ako samostatné elektronické registračné zariadenie. Ak sa fiskálna tlačiareň certifikuje samostatne, je na ňu vydaný samostatný certifikát. Preto sa navrhuje, aby pri pridelení daňového kódu pokladnice predložil podnikateľ daňovému úradu kópiu certifikátu fiskálnej tlačiarne. Nadväzne na to, že táto povinnosť v zákone absentovala, navrhuje sa doplniť. 
 
K bodu 3
Podľa § 8 ods. 1 zákona č. 289/2008 Z. z. v znení neskorších predpisov podnikateľ je povinný po zaevidovaní tržby v elektronickej registračnej pokladnici bez zbytočného odkladu vydať kupujúcemu pokladničný doklad, pričom tento obsahuje najmenej údaje uvedené v tomto ustanovení. Na účely dane z pridanej hodnoty môže byť okrem faktúry uplatnený aj doklad vyhotovený elektronickou registračnou pokladnicou. S prihliadnutím na to, že osobitný predpis (zákon č. 222/2004 Z. z.) v niektorých prípadoch upravuje odlišne rozsah povinných údajov uvádzaných na doklade o predaji tovaru oproti zákonu 
č. 289/2008 Z. z. v znení neskorších predpisov, navrhuje sa upraviť ustanovenie § 8 ods. 1 zákona č. 289/2008. Z. z. v znení neskorších predpisov nadväzne na túto skutočnosť, čím sa odstráni rozpor medzi cit. zákonmi. 
 
K bodu 4
Pri dodatočnom zaevidovaní údajov z vyhotovených paragónov do elektronickej registračnej pokladnice sú touto pokladnicou vyhotovované pokladničné doklady.  Aby tieto doklady nebolo možné zo strany podnikateľa nezákonne použiť (poskytnúť ich inému podnikateľovi), navrhuje sa, aby podnikateľ bol povinný tieto pokladničné doklady archivovať.  
 
K bodu 5
Vzhľadom na to, že pri odstávke elektrickej energie alebo výpadku internetového pripojenia nejde o poruchu elektronickej registračnej pokladnice, navrhuje sa, aby podnikateľ v tomto prípade nemusel tieto skutočnosti nahlásiť servisnej organizácii. Naďalej však ostáva podnikateľovi povinnosť zaznamenať do knihy elektronickej registračnej pokladnice dôvod, dátum a čas akéhokoľvek prerušenia prevádzky elektronickej registračnej pokladnice, t. j. aj v prípade výpadku elektrickej energie alebo internetového pripojenia. 

 
K bodu 6 a 8
V praxi sa stáva, že podnikateľ pri miestnom zisťovaní nie je ochotný vyhotoviť prehľadovú uzávierku, z ktorej daňový úrad alebo colný úrad nevie získať, napr. údaje o prijatých tržbách v konkrétnom dni a čase a porovnať ich s prijatou hotovosťou s odôvodnením, že zo zákona č. 289/2008 Z. z. v znení neskorších predpisov túto povinnosť nemá. S prihliadnutím na túto skutočnosť sa navrhuje túto povinnosť do cit. zákona doplniť. 
Zároveň sa navrhuje, aby správnym deliktom bolo aj nevyhotovenie prehľadovej uzávierky podnikateľom. 
 
K bodu 7
Nadväzne na ustanovenie povinnosti oznámiť servisnej organizácii zistenie poškodenia plomby alebo chýbanie plomby, navrhuje sa ustanoviť za jej nesplnenie sankčný delikt.
 
K bodu 9 a 10
Podľa zákona č. 289/2008 Z. z. v znení neskorších predpisov má podnikateľ povinnosť zaevidovať v elektronickej registračnej pokladnici akúkoľvek sumu vkladu hotovosti okrem prijatej tržby  a vytlačiť doklad označený slovom „VKLAD“ s predpísanými údajmi (podnikateľ zvyčajne vkladá hotovosť na začiatku predajného dňa, resp. môže ísť o prijaté sprepitné). Akýkoľvek zistený rozdiel (aj len niekoľkocentový), ktorý  v peňažnej zásuvke navyšuje prijatú hotovosť oproti zaevidovaným tržbám, vedie v prípade vykonania miestneho zisťovania kontrolné orgány k podozreniu, že podnikateľ predal tovar alebo poskytol službu a túto nezaevidoval v elektronickej registračnej pokladnici, t. j. došlo k pokusu o krátenie tržby. Vzhľadom na to, že uvádzaný rozdiel nemusí byť len z dôvodu pokusu o krátenie tržieb, navrhuje sa, aby daňový úrad neuložil pokutu v prípade zistenia rozdielu hotovosti v peňažnej zásuvke a na prehľadovej uzávierke, ak tento rozdiel nepresiahne celkovú sumu 20 eur.   
 
Rovnako sa navrhuje, aby sa pokuta neuložila ani v prípade opakovaného zistenia takéhoto rozdielu hotovosti.
 
K bodu 11
Nadväzne na to, že aj colný úrad môže vyžadovať od podnikateľa vyhotovenie intervalovej uzávierky alebo prehľadovej uzávierky, alebo skontrolovanie vyhotovenia dennej uzávierky, navrhuje sa, aby bol aj colný úrad oprávnený za ich nevyhotovenie ukladať pokutu alebo blokovú pokutu.
 
K bodom 12 a 13
Nadväzne na ustanovenie nových povinností (body 1 a 7) je potrebné upraviť aj príslušné prílohy.
 
K čl. IV 
Účinnosť ustanovení zákona č. 547/2011 Z. z., ktoré sa týkajú registra účtovných závierok sa posúva na 1. január 2014.  
  
K čl. V
Účinnosť zákona sa navrhuje od 30. decembra 2012 s výnimkou čl. I bodov 1 až 54, 56 a 57 a čl. III, (novela zákona o elektronických registračných pokladniciach), ktorých účinnosť sa navrhuje od 1. januára 2013.