Vyhodnotenie medzirezortného pripomienkového konania

Návrh zákona o obmedzení platieb v hotovosti 

Spôsob pripomienkového konania	 bežné	
Počet vznesených pripomienok, z toho zásadných	96  / 19 	
Počet vyhodnotených pripomienok	96 	
		
Počet akceptovaných pripomienok, z toho zásadných	41  / 13 	
Počet čiastočne akceptovaných pripomienok, z toho zásadných	14  / 3 	
Počet neakceptovaných pripomienok, z toho zásadných	40  / 2 	
		
Rozporové konanie (s kým, kedy, s akým výsledkom)	12.9.2012 o 9:30 s Ministerstvo hospodárstva SR
12.9.2012 o 10:00 s Ministerstvom spravodlivosti SR	
Počet odstránených pripomienok	2	
Počet neodstránených pripomienok	1	

Sumarizácia vznesených pripomienok podľa subjektov
Č.	Subjekt	Pripomienky do termínu	Pripomienky po termíne	Nemali pripomienky	Vôbec nezaslali	
1 .	Ministerstvo spravodlivosti Slovenskej republiky 	18 (11o,7z) 	 	 	 	
2 .	Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky 	7 (6o,1z) 	 	 	 	
3 .	Ministerstvo financií Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
4 .	Ministerstvo kultúry Slovenskej republiky 	2 (2o,0z) 	 	 	 	
5 .	Ministerstvo hospodárstva Slovenskej republiky 	2 (0o,2z) 	 	 	 	
6 .	Ministerstvo dopravy, výstavby a regionálneho rozvoja Slovenskej republiky 	12 (10o,2z) 	 	 	 	
7 .	Ministerstvo pôdohospodárstva a rozvoja vidieka Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
8 .	Ministerstvo obrany Slovenskej republiky 	6 (4o,2z) 	 	 	 	
9 .	Ministerstvo zahraničných vecí Slovenskej republiky 	3 (3o,0z) 	 	 	 	
10 .	Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky 	2 (2o,0z) 	 	 	 	
11 .	Ministerstvo životného prostredia Slovenskej republiky  	3 (3o,0z) 	 	 	 	
12 .	Ministerstvo školstva, vedy, výskumu a športu Slovenskej republiky 	1 (1o,0z) 	 	 	 	
13 .	Ministerstvo zdravotníctva Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
14 .	Úrad vlády Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
15 .	Protimonopolný úrad Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
16 .	Štatistický úrad Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
17 .	Úrad geodézie, kartografie a katastra Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
18 .	Úrad jadrového dozoru Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
19 .	Úrad pre normalizáciu, metrológiu a skúšobníctvo Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
20 .	Úrad pre verejné obstarávanie 	 	 	x 	 	
21 .	Úrad priemyselného vlastníctva Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
22 .	Správa štátnych hmotných rezerv Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
23 .	Národný bezpečnostný úrad 	 	 	x 	 	
24 .	Národná banka Slovenska 	3 (3o,0z) 	 	 	 	
25 .	Podpredseda vlády SR pre ľudské práva a národnostné menšiny 	 	 	 	x 	
26 .	Odbor aproximácie práva sekcie vládnej legislatívy Úradu vlády SR 	7 (7o,0z) 	 	 	 	
27 .	Najvyšší kontrolný úrad Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
28 .	Najvyšší súd Slovenskej republiky 	1 (1o,0z) 	 	x 	 	
29 .	Generálna prokuratúra Slovenskej republiky 	1 (1o,0z) 	 	 	 	
30 .	Konfederácia odborových zväzov Slovenskej republiky 	1 (1o,0z) 	 	 	 	
31 .	Asociácia zamestnávateľských zväzov a združení Slovenskej republiky 	1 (0o,1z) 	 	 	 	
32 .	Colné riaditeľstvo 	 	 	 	x 	
33 .	Daňové riaditeľstvo Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
34 .	Republiková únia zamestnávateľov 	 	 	 	x 	
35 .	Centrum pre medzinárodnoprávnu ochranu detí a mládeže 	 	 	 	x 	
36 .	Ústredie práce, sociálnych vecí a rodiny 	 	 	 	x 	
37 .	Slovenská banková asociácia 	 	 	 	x 	
38 .	Európske spotrebiteľské centrum 	 	 	 	x 	
39 .	Štátny dopravný úrad 	 	 	 	x 	
40 .	Odbor verejného obstarávania a prevádzky 	 	 	 	x 	
41 .	Úrad splnomocnenca vlády SR pre územnú samosprávu, integrovaný manažment povodí a krajiny 	 	 	 	x 	
42 .	Odbor právnych služieb a odvolacích konaní 	 	 	 	x 	
43 .	Operačné stredisko záchrannej zdravotnej služby 	 	 	 	x 	
44 .	Asociácia záchrannej zdravotnej služby 	 	 	 	x 	
45 .	Detská fakultná nemocnica s poliklinikou Bratislava 	 	 	 	x 	
46 .	Detská fakultná nemocnica s poliklinikou Banská Bystrica 	 	 	 	x 	
47 .	Detská fakultná nemocnica Košice 	 	 	 	x 	
48 .	Slovenská aliancia zriedkavých chorôb 	 	 	 	x 	
49 .	osobný úrad 	 	 	 	x 	
50 .	státna športová reprezentácia 	 	 	 	x 	
51 .	odbor registratúr a správy dokumentov 	 	 	 	x 	
52 .	Verejnosť 	5 (5o,0z) 	 	 	 	
53 .	Sociálna poisťovňa 	1 (0o,1z) 	 	 	 	
54 .	Slovenská informačná služba 	3 (1o,2z) 	 	 	 	
55 .	Slovenská obchodná a priemyselná komora 	1 (1o,0z) 	 	 	 	
56 .	Štátna pokladnica 	1 (1o,0z) 	 	 	 	
57 .	Združenie miest a obcí Slovenska 	 	 	x 	 	
58 .	Slovenská komora daňových poradcov 	12 (12o,0z) 	 	 	 	
59 .	Slovenská komora audítorov 	1 (0o,1z) 	 	 	 	
60	ARDAL			x		
61	Fond ochrany vkladov	2 (2o, 0z)				
	SPOLU	96 (75o,19z) 	0 (0o,0z) 	15 	23 	

Vyhodnotenie vecných pripomienok je uvedené v tabuľkovej časti.

Vysvetlivky  k použitým skratkám v tabuľke:	
O – obyčajná	A – akceptovaná	
Z – zásadná	N – neakceptovaná	
	ČA – čiastočne akceptovaná	

vznesené Pripomienky v rámci medzirezortného pripomienkového konania

Návrh zákona o obmedzení platieb v hotovosti 

Počet vznesených pripomienok, z toho zásadných	108  / 19 	

Subjekt	Pripomienka	Typ	Vyhodnotenie	
Verejnosť 	Návrh zákona o obmedzení platieb v hotovosti 
Dobrý deň, 
navrhujem stiahnuť tento návrh zákona z legislatívneho procesu z nasledovných dôvodov : 
Podnikáme v oblasti obchodu. Zavedením obmedzenia hotovostných platieb nám štát značne skomplikuje ponikanie. Platobná disciplína medzi dodávateľmi/odberateľmi je žalostná a ochrana štátu v tejto oblasti nie je žiadna. 
Máme niekoľko nezaplatených faktúr, ktorých úhrady sa nevieme domôcť. 
Predali sme odberateľovi tovar, z predaného tovaru sme odviedli štátu DPH, ale odberateľ nám za tovar nezaplatil. Konateľ tej firmy má viacero sro-čiek, majetok previedol na iné svoje firmy a táto sro-čka, ktorá nám dlží peniaze za nezaplatené faktúry nemá žiadny majetok. Exekučne nevymožiteľné. 
Daný podnikateľ nám sľuboval, že faktúry zaplatí, odmietli sme mu vydať ďalší tovar, potom sme však ustúpili a vydali sme mu tovar oproti platbe v hotovosti. Staré faktúry však doteraz nie sú zaplatené, už je to niekoľko rokov. Akým spôsobom sa máme dostať k našim peniazom, aby sme neboli v strate ? 
Keď k nám príde živnostník zaplatiť za odobratý tovar, na ktorý mu boli vystavené faktúry, odobral viac tovaru a žiadnu z faktúr nazaplatil, lebo nemal penaize a po troch mesiacoch príde, že už mu boli jeho práce zaplatené a že prišiel zaplatiť za tovar, tak ho máme poslať s peniazmi preč, aby išiel do banky ? Sme radi, že konečne priniesol peniaze. Na hotovostnú platbu predsa dostane bloček z ERP a následne ja tie peniaze aj tak do banky odnesiem. Nemôžete nás obmedzovať tým, že nám zakážete prijímať hotovostné platby nad určitú výšku. Vzhľadom na negatívne skúsenosti, nevydáme tovar zákazníkovi na faktúru, ktorého nepoznáme. Iba v hotovosti, bez ohľadu na to, koľko tovaru si chce od nás odniesť. V žiadnom prípade mu nevydám tovar bez zaplatenia. Skúšali sme to riešiť aj zálohovými platbami vopred - toto sa však dá len v určitých prípadoch. 
Jednoducho - príde zákazník, tovar máme na sklade, on si ho chce odviesť. 
U overených zákazníkov - dostane faktúru, ktorú zaplatí. 
U neoverených zákazníkov a u problematických zákazníkov - jedine platba v hotovosti do pokladne. 
Prosím Vás, ste tu pre nás preto, aby ste nám vytvárali zdravé podmienky pre život a pre podnikanie. Nemôžete nás neustále obmedzovať zákazmi, pokutami, byrokraciou, neustálym sťažovaním podmienok. 
Elektronické registračné pokladne skomplikovali podnikateľom život jednak tým, že sme museli vynaložiť opäť ďalšie peniaze na zakúpenie ERP a jednak tým, že štát udeľuje ponikateľom pokuty za pár centov navyše v pokladni. 
Je potrebné, aby si naši zákonodarci uvedomili, že nie je možné donekonečna zdierať podnikateľov zvyšovaním DPH, daní z príjmu, odvodov, neustálym sťažovaním podnikateľského prostredia, pokutami za centy navyše v ERP a ďaľšími obmedzeniami a najnovšie tým, že nám chcete zabrániť, aby sme da dostali v hotovosti k naším peniazom, ktoré nám právom patria. 
Vytvorte nám také prostredie, aby v tejto repubike bolo radosť žiť, aby sme sa domohli svojich práv, aby ľudia neutekali do zahraničia a aby mali chuť našu krásnu krajinu zveľaďovať. 

Ďakujem za pochopenie. 
Antónia Mikulíková  	O 	N	Pripomienka nespĺňa náležitosti podľa prvej až tretej vety čl. 14 ods. 1 Legislatívnych pravidiel vlády SR (neobsahuje spôsob odstránenia nedostatkov navrhovaného textu ani nie je zrejmé, v ktorých častiach a akým spôsobom sa má návrh zákona upraviť) a z tohto dôvodu sa na ňu neprihliadalo.	
Verejnosť 	Hodnota sumy do ktorej je možné odovzdať alebo prijať platbu v hotovosti 
Dobrý deň, 

Stanovenie hranice, nad ktorú je odovzdanie alebo prijatie platby v hotovosti považované podľa predkladaného návrhu zákona za správny delikt považujeme za neprimerane nízku. Obmedzenie platieb v hotovosti sumou 5 000 EUR podľa nášho názoru výrazne obmedzí flexibilitu v obchodných vzťahoch a prispeje k nárastu nevymožiteľných pohľadávok podnikateľov a tým k nárastu počtu platobne neschopných firiem. Nie je výnimkou, že bežný spotrebný tovar v rámci jednej dodávky prevyšuje sumu 5 000 EUR a dodávky novým, prípadne platobne nespoľahlivým podnikateľom sa bežne odovzdávajú iba oproti hotovosti. Nastavením takto nízkej hranice bude seriózny podnikateľ buď nútený odstúpiť od obchodovania s novými, prípadne nespoľahlivými obchodnými partnermi, alebo bude zbytočne vystavený riziku, že jeho pohľadávka nebude riadne a včas splatená, ak vôbec. 

Zároveň, takýto návrh obmedzí fyzické osoby nepodnikateľov v možnosti dojednania výhodnejšieho obchodu v prípade okamžitej platby v hotovosti. Hodnotu 5 000 EUR presahujú bežné stavebné a rekonštrukčné práce, kúpu záhrad alebo drobných pozemkov s ornou pôdou, ojazdených automobilov, poľnohospodárskych strojov a iného hodnotnejšieho hnuteľného majetku. 

Zároveň sa skomplikuje proces dobrovoľných dražieb, kde môže byť dražobná zábezpeka zložená v hotovosti do rúk dražobníka, a v prípade vydraženia predmetu dražby je ponechaná dražobníkovi a je považovaná za zaplatenú časť ceny predmetu dražby. Spomenutá dražobná zábezpeka vo významnom počte dobrovoľných dražieb prekračuje hranicu 5 000 EUR. 

Myslíme si, že nastavenie hodnoty na sumu 5 000 EUR povedie k umelému a formálnemu zníženiu kúpnych cien produktov a služieb a časť sumy ktorá bude prevyšovať sumu 5 000 EUR bude najmä v obchodných vzťahoch medzi malými podnikateľmi a konečnými spotrebiteľmi vyplácaná v hotovosti mimo oficiálnych zmlúv o dodaní tovaru a služieb. To môže viesť k nárastu čiernej ekonomiky a tým aj daňových únikov na dani z príjmov. 

Zároveň by sme radi zdôraznili, že kontrola platieb v hotovosti nad 5 000 EUR v určitých prípadoch je už zakomponovaná v § 49a ods. 8 Zákona č. 595/2003 o dani z príjmov v znení neskorších predpisov. 

Navrhujeme preto zvýšenie hodnoty sumy do ktorej je možné odovzdať alebo prijať platbu v hotovosti na 20 000 EUR až 30 000 EUR, čím by sa podľa nášho názoru nenarušili obchodné vzťahy medzi malými podnikateľmi a konečnými spotrebiteľmi a zároveň by bol zachovaný účel, pre ktorý predkladaný návrh zákona vznikol. 

Ďakujem. 

Rastislav Forgáč 	O 	N	Pripomienka je v rozpore so zámerom predkladateľa.	
Verejnosť 	Obmedzenie platieb v hotovosti 
Navrhujem v §4 zapracovať text " za platbu v hotovosti sa nepovažuje hotovostný vklad na bankový účet predávajúceho kupujúcim, alebo úhrada vykonaná prostredníctvom poštovej poukážky". Uvedené navrhujem z dôvodu ochrany podnikateľského prostredia pred podvodníkmi a zlou platobnou disciplínou. Zákaz hotovostných úhrad bez ďalších ustanovení chrániacich podnikateľský sektor je neprimeraným zásahom štátu. 
V § 7 obsahujúci výnimky zo zákona navrhujem znova dopracovať text, že za platbu v hotovosti sa nepovažuje hotovostný vklad na bankový účet, prípadne dopracovať podrobne výnimku vo vzťahu k zahraničiu. V osobitnej dôvodovej správe sa uvádza, že zákon má exteritorialitu a uvádza, že slovenský platiteľ nijako nemôže nútiť zahraničného prijímateľa k zmene formy platby, avšak samotné znenie toto konštatovanie dostatočne nerieši. Zo skúsenosti môžem konštatovať, že až 90% obchodných transakcií napríklad za nákup áut alebo drobných tovarov sa vykonáva v hotovosti z dôvodu nedôvery zahraničných obchodných partnerov. Tejto nedôvere istotne ešte viac "pomohla" genialita slovenského daňového systému, ktorý neumožňoval overovanie existencie postavenia platiteľa dane z pridanej hodnoty. Tento problém bývalej vlády dnes a istotne ešte aj riadne dlho bude vzbudzovať nedôveru zahraničných obchodníkov voči slovenským kupujúcim a, ak k tomuto ich zážitku pridáme povinnosť previesť platbu cez banky je viac ako isté, že kupujúcim bude nie slovenský podnikateľ, ale jeho konkurencia z Maďarska, Rumunska, Bulharska, Poľska atď.  	O 	N	Problém hotovostných vkladov na účet v banke je dostatočne riešený v § 7 písm. a) návrhu zákona. 
Čo sa týka exteritoriality zákona, výnimku z nej upravuje § 7 písm. i) bod 2.  	
ÚNMS SR 	Odoslané bez pripomienok 
Odoslané bez pripomienok 	O 			
MŠVVaŠ SR 	Poznámka pod čiarou 
Predpisy v poznámke pod čiarou č. 11 je potrebné uviesť v chronologickom poradí, pričom, skôr prijatý predpis sa cituje ako prvý. 	O 	A	Úpravou textu poznámky pod čiarou č. 11.	
ŠÚ SR 	Odoslané bez pripomienok 
Odoslané bez pripomienok 	O 			
Verejnosť 	platnosť právnych úkonov  
Navrhujem, aby právne úkony (ako celok, napr. kúpna zmluva, zmluva o dielo apod.) boli ex lege neplatné. Teda úkony, ktoré obsahujú platbu v hotovosti v rozpore s navrhovaným zákonom budú absolútne neplatné, čo zvýši účinok zákona, pretože strany si budú vedomé, že by si museli vydať bezdôvodné obohatenie na základe takto neplatného úkonu. Ak ostane text zákona bez explicitného zneplatnenia úkonov, bude podľa môjho názoru menej účinný v praxi. 

2) Suma 5000 € je príliš vysoká, navrhujem znížiť ju na 2000 €. 	O 	N	Návrhy na neplatnosť právnych úkonov a zníženie hranice na 2 000 eur sú v rozpore so zámerom predkladateľa. 	
MZ SR 	Odoslané bez pripomienok 
Odoslané bez pripomienok 	O 			
ÚVO 	Odoslané bez pripomienok 
Odoslané bez pripomienok 	O 			
Verejnosť 	§ 4 
Odporúčam upraviť znenie § 4 vo vzťahu k definícii zavedenej v § 2 napr. nasledovne: 
Zakazuje sa platba v hotovosti, ktorej hodnota prevyšuje 5 000 eur. 
Alebo: Zakazuje sa uskutočniť platbu v hotovosti, ktorej hodnota prevyšuje 5 000 eur. 

Odôvodnenie: Definícia v § 2 už obsahuje slová "odovzdanie" a "prijatie". 	O 	A	Úpravou textu.	
MŽP SR 	k Dôvodovej správe 
V dôvodovej správe navrhujeme uviesť podiel hotovostných platieb v jednotlivých odvetviach hospodárstva. 	O 	N	Takéto podrobné údaje nie sú k dispozícii.	
MŽP SR 	K Dôvodovej správe 
V dôvodovej správe navrhujeme doplniť priemerné náklady na spracovanie jednej hotovostnej operácie. 	O 	N	Takéto podrobné údaje nie sú k dispozícii.	
MŽP SR 	K Dôvodovej správe 
V dôvodovej správe navrhujeme doplniť predpokladané zvýšenie zisku bánk vznikajúce tým, že poklesnú náklady na spracovanie hotovostných platieb, zatiaľ čo alternatívne formy prevodu finančných zdrojov, napríklad vinkulácie na účte alebo platby kartou, ktoré sú spoplatnené pre obidve strany platobného prevodu, prinesú ďalšie finančné zdroje. 
Odôvodnenie: 
Navrhované informácie považujeme za relevantné vzhľadom na pripravovanú legislatívnu úpravu a pre stanovanie limitu pre hotovostnú platbu.  	O 	N	Akceptovaním zásadnej pripomienky MS SR bol do návrhu zákona doplnený článok 2 novelizujúci zákon o bankách, podľa ktorého banky sú povinné prijímať vklady v hotovosti na účty bez poplatku.	
MS SR 	Všeobecne  
Ministerstvo spravodlivosti SR víta a podporuje vecné hľadisko navrhovaného zákona. Domnievame sa, že návrh zákona prinesie pozitívne efekty vo vzťahu k transparentnosti peňažných tokov medzi osobami súkromného práva, ako i posilnenie plnenia platobnej disciplíny týchto subjektov vo vzťahu k štátu. 

Legislatívna úprava v tomto zákone však musí sledovať stanovený (legitímny) cieľ a účel, preto by sa mala vzťahovať len na subjekty a vzťahy, ktorých sa dosahovanie tohto účelu a cieľa týka. Nemala by teda v nadmernej miere zaťažovať subjekty súkromného práva pri realizácii trhových výmenných vzťahov. Z tohto dôvodu je potrebné primerane stanoviť okruh subjektov a taktiež vzťahov, na ktoré sa má daná úprava uplatňovať tak, aby boli dodržané základné princípy na ktorých sú budované občianskoprávne (obchodnoprávne) vzťahy. Pri takejto úprave je potrebné rovnako zohľadňovať základné inštitúty občianskeho práva, najmä ustanovenia o právnom úkone, plnení záväzku a v neposlednom rade aj inštitúty poukážky, platenia zmenkových záväzkov a reflektovať vôbec možnosť ich ďalšieho praktického využitia. 

Všeobecnou časťou dôvodovej správy je identifikovaný problém rozsiahleho hotovostného platobného styku a nežiaduca optimalizácia daňovej povinnosti cez vystavovanie fiktívnych faktúr. Opatrením obmedzenia platieb v hotovosti by malo dôjsť k zabráneniu vystavovania príjmových a výdavkových dokladov bez reálneho toku finančných prostriedkov. Domnievame sa, že navrhovanou úpravou sa tento problém podarí vyriešiť len čiastočne, keďže navrhovaná úprava v zásade nezabráni vystavovaniu fiktívnych faktúr medzi podnikateľskými subjektmi. Oproti možnosti vystavovania fiktívnych príjmových a výdavkových dokladov bez reálneho toku finančných prostriedkov sa pre subjekty optimalizujúce svoju daňovú povinnosť ako alternatíva tejto nekalej činnosti bez reálneho toku finančných prostriedkov ponúka započítavanie prípadných fiktívnych pohľadávok za dodanie tovaru. Je preto potrebné dôsledne zvážiť, či navrhovaná právna úprava je vo všeobecnosti efektívnym riešením indikovaného problému.  	O 	A	Vzatím na vedomie, pričom vyhodnotenie pripomienok je nižšie.	
MS SR 	Všeobecne  
Okruh subjektov, na ktorých sa má zákonný zákaz hotovostných platieb vzťahovať. 

Cieľ navrhovaného zákona proklamovaný v dôvodovej správe smeruje najmä k obmedzeniu daňových únikov, sledovaniu tzv. akruálneho princípu pri vedení účtovníctva a zlepšeniu prehľadu daňovej správy o aktivitách podnikateľov. 
Z tohto dôvodu sa javí neproporcionálne, aby sa navrhovaná právna úprava popri vzťahoch B2B (podnikateľ - podnikateľ) a B2C (podnikateľ - spotrebiteľ) vzťahovala aj na platby uskutočňované vo vzťahoch C2C t.j. vzťahoch spotrebiteľov navzájom. Vo vzťahu k takýmto transakciám navrhovaná právna úprava nesleduje legitímny cieľ a ani potreba takejto regulácie nie je bližšie odôvodnená. 
Výsledkom právnej úpravy by bolo napr. to, že rodičia by nemohli dcére z našetrených peňažných prostriedkov dať v hotovosti svadobný dar v rozsahu presahujúcom sumu 5000 euro, pričom takýto vzťah sa nejaví ako vzťah, ktorý by mal byť v centre záujmu predpisov verejného práva. 
Navrhujeme preto, aby sa zákaz používania hotovosti netýkal transakcií realizovaných nepodnikateľmi navzájom. 

Túto pripomienku považujeme za zásadnú. 
 	Z 	N	Trvá rozpor s MS SR. Predkladateľ však doplnil do predkladacej aj dôvodovej správy argumenty, prečo sú pod pôsobnosť návrhu zákona zavedené aj fyzické osoby nepodnikatelia.	
MS SR 	Všeobecne 
Sprísnenie podmienok bezhotovostných transakcií pre niektoré typy transakcií 

Navrhovaná právna úprava zavádza jednotný limit pre zákaz hotovostných transakcií. Domnievame sa však, že existujú právne vzťahy, pri ktorých by mali byť hotovostné transakcie v akejkoľvek výške zakázané. 
Z obchodnej aj súdnej praxe je známe, že pri kapitálových spoločnostiach predstavuje veličina základného imania len minimum nevyhnutného a v konečnom dôsledku ide zväčša iba o tzv. virtuálnu veličinu, ktorá v princípe nesleduje stav vlastného imania kapitálovej obchodnej spoločnosti, hoci by to bolo žiaduce. 
S cieľom zabezpečiť udržiavanie základného kapitálu boli prijaté aj na úrovni práva EÚ viaceré smernice, z ktorých možno poukázať najmä tzv. druhú smernicu Rady z 13. decembra 1976 o koordinácii ochranných opatrení, ktoré členské štáty vyžadujú od obchodných spoločností na ochranu záujmov spoločníkov a tretích osôb v zmysle druhého odseku článku 58 Zmluvy pokiaľ ide o zakladanie akciových spoločností, udržiavanie a zmenu ich základného imania, s cieľom dosiahnuť rovnocennosť týchto opatrení. Táto smernica bola transponovaná najmä v ustanovení § 59a Obchodného zákonníka, ktorý stanovuje osobitné náležitosti pre transakcie s konfliktom záujmov. 
V záujme zvýšenia ochrany veriteľov a základného kapitálu spoločnosti sa javí ako vhodné, aby všetky transakcie kde je riziko konfliktu záujmov boli realizované výlučne bezhotovostne. 
V praxi sú taktiež známe prípady, kedy zakladateľ alebo spoločník kapitálovej spoločnosti, ak sa spoločnosť ocitne v kríze a potrebuje efektívne doplniť kapitál, prísun kapitálu do spoločnosti nerealizuje cez základné imanie (tzv. equity financing) ale cez pôžičku (debt financing). Výhoda financovania korporácie cez dlh spočíva v tom, že je flexibilná a na uspokojenie pohľadávky z titulu pôžičky, veriteľ získa lepšiu prioritu na jej uspokojenie ako keby financoval korporáciu cez základné imanie (priorita kvázi „pohľadávky na vrátenie vkladu“ by sa rovnala priorite pohľadávky z podielu na likvidačnom zostatku). Nie v každom prípade je však zrejmé, či pôžičky boli spoločnosti skutočne poskytnuté, keďže poskytnutie pôžičky je možné realizovať aj cez tzv. pokladňu. 
Navrhujeme preto, aby sa v súvislosti s navrhovanou právnou úpravou vymedzil pojem „pôžičky nahradzujúcej základný kapitál“ a pre prípady týchto pôžičiek bolo vždy potrebné ich bezhotovostné poskytnutie spoločnosti. Inšpiratívna je v tejto súvislosti rakúska právna úprava v tzv. Eigenkapitalersatz-Gesetz. Tieto pôžičky by nemohli byť vrátené skôr ako sú uspokojené niektoré iné záväzky spoločnosti. 

Túto pripomienku považujeme za zásadnú. 
 	Z 	N	Na rozporovom konaní dňa 12. 9. 2012 bola pripomienka stiahnutá na základe dohody MS SR a MF SR, že túto problematiku je potrebné riešiť, avšak vzhľadom na priebeh súčasného legislatívneho procesu, nie je na ňu dostatok času. 
Touto problematikou sa bude MF SR v spolupráci s MS SR v budúcnosti zaoberať.
	
MS SR 	Všeobecne 
Platnosť právneho úkonu pri nesplnení predpísaného spôsobu platenia 

Návrhom zákona sa zavádza zákaz vykonávania platieb v hotovosti nad sumu 5000 eur. Vo svojich dôsledkoch ide o obmedzenie vlastníckeho práva k hotovostným peniazom v rozsahu možnosti s nimi nakladať(tzv. ius disponendi). Nie je zrejmé, aký vplyv bude mať tento zákaz na zmluvné právo, konkrétnejšie na inštitút splnenia peňažného záväzku. Taktiež nie je zrejmé, či v tomto zmysle nejde o nepriamu novelu Občianskeho zákonníka, pričom sa javí ako vhodnejšie túto okolnosť reflektovať priamou novelizáciou niektorých ustanovení tohto predpisu. 
Splnenie peňažného záväzku je potrebné považovať za právny úkon (aj keď práva teória v tom nie je úplne jednotná), ktorý môže byť považovaný za neplatný (§39 Občianskeho zákonníka), ak je vykonaný v rozpore so zákonom. Ak by mal byť takto uskutočnený právny úkon považovaný za platný v zmysle predpisov súkromného (občianskeho, obchodného) práva a teda následkom nedodržania zákazu by mal byť len následok spočívajúci v možnosti uloženia sankcií v zmysle predpisov práva verejného, nedosiahol by sa zrejme cieľ sledovaný právnou úpravou. V prípade daňovej kontroly by nebola dôkazná situácia daňovej správy oproti dnešnému stavu lepšia, keďže aj naďalej by bolo možné odvolať sa na to, že k zaplateniu s poukazom na príjmový a výdavkový pokladničný doklad došlo. 
Na druhej strane, ak by malo byť splnenie dlhu v hotovosti napriek zákazu vymedzeného v § 4 zákona považované za neplatné, je potrebné uviesť, že ide o neplatnosť právneho úkonu, ktorá nie je z hľadiska súkromného práva zmysluplná, keďže v konečnom dôsledku nakoniec z vecno - právneho hľadiska k prevodu peňazí dôjde a vlastnícke právo k peniazom zanikne spravidla splynutím s majetkovou podstatou príjemcu. 
Preto máme za to, že navrhovaná právna úprava by mala jednoznačne vymedziť právne následky navrhovaného zákazu na predpisy súkromného práva. Prikláňame sa k tomu, že právne následky porušenia zákazu plnenia peňažného záväzku v hotovosti by mali spočívať len v možnosti uloženia sankcie v zmysle predpisov verejného práva. Z hľadiska súkromného práva by mal byť tento úkon považovaný za platný s tým korektívom, že platca a ani príjemca sa nemôžu vo vzťahu k tretím osobám účinne odvolávať na to, že k odovzdaniu peňazí medzi nimi došlo. 

Túto pripomienku považujeme za zásadnú. 
 	Z 	A	Doplnením nového ustanovenia v súlade s pripomienkou do návrhu zákona.	
MS SR 	Všeobecne 
Plnenie záväzku z majetku poskytovateľa platobných služieb alebo poštového podniku, zmluvná autonómia, vzťah k predpisom súkromného práva 

Ako bolo v pripomienke vymedzenej pod bodom 3 už uvedené, nie je celkom zrejmé, aký vplyv bude mať navrhovaná právna úprava na predpisy súkromného práva. 
Predpisy občianskeho a aj predpisy obchodného práva vychádzajú z toho, že je jednak právom a jednak povinnosťou dlžníka plniť záväzok (aj peňažný záväzok) osobne svojím majetkom. Navrhovaná právna úprava naopak, pre plnenie peňažného záväzku presahujúceho sumu 5000 eur zakazuje dlžníkovi plniť peňažný záväzok osobne, ale prikazuje mu používať inštitút poukážky (§ 535 Občianskeho zákonníka), nakoľko pri plnení záväzku dlžník využíva služby peňažného ústavu alebo obdobného subjektu, ktorý plní z vlastného majetku V tomto zmysle ide pre osoby súkromného práva o zavedenie kontraktačnej povinnosti s poskytovateľom platobných služieb alebo poštovým podnikom (ako poukázancom), ktorý takúto službu za odplatu poskytuje a teda zákaz plniť svojím majetkom peňažný záväzok. Navrhovaná právna úprava zvyšuje jednak všetkým subjektom, ktorých sa týka transakčné náklady, zvyšuje taktiež riziká súvisiace s možnou insolvenciou poskytovateľa platobných služieb a jednak nepriamo núti osoby súkromného práva mať u poskytovateľa platobných služieb (spravidla v banke) peňažné prostriedky uložené. 
Súkromnoprávne vzťahy sú v prevažnej miere založené na zmluvnej (kontraktačnej) autonómii subjektov, ktoré do nich vstupujú. Navrhovaná právna úprava významne do tejto zmluvnej autonómie vstupuje. Takýto zásah do zmluvnej autonómie je skôr charakteristický pre totalitné štáty s centrálne riadenou ekonomikou ako pre štáty s trhovou ekonomikou. 
Trhová výmena medzi osobami, ktoré sa nepoznajú, spravidla prebieha práve preto, že majú možnosť využiť tzv. funkcionálnu synalagmatickosť vzájomných záväzkov (§ 560 Občianskeho zákonníka; § 325 Obchodného zákonníka). Predpokladá sa, že v takých prípadoch prebieha trhová výmena majetkových hodnôt oproti ich zaplateniu súčasne. Domnievame sa, že bude veľmi náročné zabezpečiť, aby trhová výmena prebehla v takýchto prípadoch súčasne (snáď s výnimkou prípadu, ak by prebiehala priamo v banke veriteľa, kde následne dlžník vloží peniaze na účet veriteľa). 
Navrhujeme preto, aby zároveň so zavedením navrhovaného zákazu bezhotovostných platieb boli regulované (aspoň dočasne) poplatky súvisiace s poskytovanými platobnými službami a zároveň odporúčame presne vymedziť vzťah novej právnej úpravy k predpisom občianskeho práva a obchodného práva. 

Túto pripomienku považujeme za zásadnú. 
 	Z 	A	Doplnením návrhu zákona novým článkom, ktorým sa bude novelizovať zákon o bankách v tom smere, že banky a pobočky zahraničných bánk budú prijímať hotovostné vklady na účty bez poplatkov. 	
MS SR 	Všeobecne 
Používanie zmeniek 

V zmysle zákona č. 191/1950 Sb., v znení neskorších je možné v platobnom styku používať zmenky a šeky. Osobitné predpisy v niektorých prípadoch stanovujú dokonca povinnosť ich používania (§ 9 ods. 8 zákona č. 111/1990 Zb. o štátnom podniku). 
Zmenka je cenným papierom, ktorý predpokladá jej zaplatenie v určitom mieste oproti jej vydaniu (§ 39 I. čl. zákona č. 191/1950 Sb.). Pri zákaze možnosti realizácie hotovostnej platby, dôjde z povahy veci aj k faktickému obmedzeniu používania zmeniek, keďže zmenku, ktorá už bola uvedená do obehu, nebude možné z obehu oproti zaplateniu zmenkovej sumy stiahnuť. 
V súčasnosti pritom môžu byť v obehu zmenky, ktoré predpokladajú ich predloženie na platenie po účinnosti tohto zákona. 
Navrhujeme, aby predložený návrh zákona bol zosúladený s predpismi upravujúcimi používanie zmeniek a šekov tak, aby platenie zmenky oproti jej vydaniu s potvrdením o platení mohlo byť realizované. 

Túto pripomienku považujeme za zásadnú. 
 	Z 	A	Doplnením textu návrhu zákona – rozšírenie výnimiek zo zákona. 	
MS SR 	Všeobecne 
Osoba zodpovedná za priestupok/správny delikt 

Napriek tomu, že navrhovaná práva úprava vymedzuje, kto sa dopustí priestupku resp. správneho deliktu (platca, príjemca), nie je z nej úplne zrejmé, či sa správneho deliktu pri použití inštitútu zastúpenia dopustí zástupca alebo zastupovaný. Ustanovenie § 3 naznačuje, že úmyslom predkladateľa je zaviesť taký mechanizmus, že zodpovedným za porušenie zákazu hotovostných platieb bude len zastúpený, nie zástupca. Domnievame sa, že takto navrhovaná konštrukcia má potenciál spôsobovať možnosť obchádzania zmyslu navrhovanej právnej úpravy. Ako opodstatnené sa javí, aby v prípadoch konania za inú osobu boli zodpovednými jednak zastúpený a jednak zástupca.  	O 	N	Neakceptované z dôvodu rozporu so zámerom predkladateľa. V § 3 návrhu zákona je presne uvedené, v ktorých prípadoch zodpovedá zastupovaný. Zároveň nie je v súlade so zámerom predkladateľa rozširovať zoznam o ďalšie osoby – napr. zastupovanie na základe plnomocenstva.	
MS SR 	Všeobecne 
Príslušnosť orgánu na prejednanie priestupku/správneho deliktu 

Právomoc a príslušnosť na prejednanie prípadného správneho deliktu alebo priestupku je v navrhovanej právnej úprave delená medzi daňové úrady a colné úrady, čo je zrejme inšpirované českou právnou úpravou v „Zákone o omezení plateb v hotovosti“. Oproti navrhovanej úprave sa javí vhodnejšie, aby právomoc a príslušnosť na prejednanie správneho deliktu resp. priestupku bola vymedzená jednoznačnejšie a bola teda zverená len jednému orgánu.  	O 	N	Pripomienka nie je v súlade s návrhom predkladateľa.	
MS SR 	Všeobecne 
Trestanie súbehu 

Hmotnoprávne vymedzenie správnych deliktov v § 9 imanentne predpokladá, že takmer v každom prípade, keď dôjde k porušeniu zákazu odovzdania platby v hotovosti, dôjde zároveň k nesplneniu povinnosti súčinnosti. Z navrhovanej právnej úpravy nie je úplne zrejmé, či a akým spôsobom bude tento súbeh trestaný. Inak povedané, či porušenie zákazu odovzdať platbu v hotovosti absorbuje nesplnenie povinnosti súčinnosti, alebo dôjde k ich sčítaniu a uloženiu úhrnnej sankcie. Ako vhodné sa javí tú osobu, ktorá zákaz odovzdania platby v hotovosti oznámi, túto určitým spôsobom zvýhodniť, keďže v opačnom prípade nie je veľmi pravdepodobné, že by niekto bol v stave o odovzdaní platby vypovedať. 
V správnom konaní má správny orgán zistiť tzv. materiálnu pravdu t. j. zistiť všetky okolnosti spáchania priestupku resp. správneho deliktu, čo spravidla bez súčinnosti jednej zo strán trhovej výmeny nebude efektívne možné. 

Túto pripomienku považujeme za zásadnú. 
 	Z 	A	Vypustením § 11 a § 8 ods. 1 písm. c) a § 9 ods. 1 písm. c) návrhu zákona.	
MS SR 	Všeobecne 
Spôsob stanovenia sankcie pri porušení povinností 

Pri navrhovanom rozsahu sankcií existuje pomerne značný priestor na diskréciu správneho orgánu ohľadom uloženia sankcie. Navrhujeme zvážiť jednak zavedenie spodnej hranice sankcie (od) a jednak naviazanie výšky sankcie na hodnotu (výšku) nepovolenej platby, keďže v opačnom prípade bude mať správny orgán pri ukladaní sankcie značne problematickú pozíciu výšku sankcie správnou úvahou ustáliť. Sankcia v tomto ohľade môže byť stanovená v jednotlivých prípadoch veľmi rozdielne, čo môže narúšať rovné postavenie spravovaných subjektov pred zákonom. 	O 	N	Výšku sankcie ponechávame na zváženie správnych orgánov. Naviazanie výšky sankcie na hodnotu nepovolenej platby by znamenalo, že správny orgán by nemohol posúdiť okolnosti prípadu – závažnosť priestupku alebo správneho deliktu, spôsob jeho spáchania, jeho následky a okolnosti. Súčasný návrh je analógiou s daňovými zákonmi. 	
MS SR 	K §3 
Koncepcia konania za právnickú osobu v podmienkach Slovenskej republiky nevychádza z toho, že štatutárny orgán, alebo člen štatutárneho orgánu ju „zastupuje“, ale za právnickú osobu koná priamo. Inak povedané, ak koná štatutárny orgán, koná priamo právnická osoba. Z tohto dôvodu je potrebné znenie tohto ustanovenia upraviť tak, aby tejto skutočnosti zodpovedalo. 
Predpisy občianskeho práva zároveň upravujú, že zastúpenie môže vznikať na základe zákona alebo rozhodnutia štátneho orgánu (zákonné zastúpenie) alebo na základe dohody o plnomocenstve (§ 23 Občianskeho zákonníka). Túto okolnosť je v navrhovanej úprave zohľadniť. 
Poslednú vetu týkajúcu sa správcu konkurznej podstaty navrhujeme vypustiť z dôvodu nadbytočnosti, keďže problematika je upravená v § 10 zákona č. 8/2005 Z. z. o správcoch a zmene a doplnení niektorých zákonov.  	O 	

ČA	Vypustením textu „štatutárny orgán, člen štatutárneho orgánu“ z § 3 návrhu zákona.

Návrh nie je v súlade so zámerom predkladateľa. Nepodporujeme doplnenie dohodu o plnomocenstve z dôvodu možnosti zneužitia splnomocenstva.

Vypustením poslednej vety v § 3.	
MS SR 	K § 4  
Navrhujeme, aby sa obmedzenie možnosti platby v hotovosti vyjadrilo nie výslovne, ale len cez vymedzenie objektívnej stránky skutkovej podstaty priestupku resp. správneho deliktu tak, ako je to bežné v predpisoch upravujúcich priestupky resp. správne delikty.  	O 	N	Výslovné obmedzenie (zákaz) nie je výnimočné v právnom poriadku SR v oblasti finančného práva.	
MS SR 	K § 5 ods. 2  
Navrhujeme definovať pojem „jeden právny vzťah“, keďže v praxi môže použitie takéhoto pojmu spôsobovať právnu neistotu. Navrhujeme teda v predpise uviesť definíciu tohto pojmu na účely tohto zákona . Ide o dôležité ustanovenie s ohľadom na možnosti prípadného obchádzania zákazu platieb v hotovosti.  	O 	ČA	Doplnením dôvodovej správy o bližšie vysvetlenie jedného právneho vzťahu. 	
MS SR 	K § 6 ods. 1  
Nie je vhodné, aby právne normy ukladajúce povahou trestné sankcie spočívali na relatívne neurčitých hypotézach. Platca z povahy veci nemôže mať zároveň viaceré obvyklé pobyty. Navrhujeme vymedziť presnejšie akú súvislosť s pobytom, sídlom alebo vzťahom má mať platba v hotovosti.  	O 	ČA	Správne orgány túto skutočnosť v rámci MPK nenamietali. V prípade problémov aplikačnej praxe je možnosť prípadné problémy upraviť.	
MS SR 	K § 6 ods. 2 
Navrhujeme presnejšie vymedziť slovné spojenie „podobne trvalý vzťah“ a taktiež slovné spojenie„v súvislosti s týmto pobytom, sídlom alebo vzťahom.“ Adresáti právnych noriem, ktorým majú byť ukladané povahou trestné sankcie musia mať možnosť uloženia sankcie predvídať a nie je prípustné, aby boli v právnej neistote z dôvodu požívanie neurčitých hypotéz právnej normy. 
Túto pripomienku považuje zásadnú. 
 	Z 	ČA	Vypustením namietaného textu z ustanovení návrhu zákona.	
MS SR 	K § 7 písm. i) 
Navrhujeme zákaz upraviť tak, že sa nebude vzťahovať na súd v súvislosti s akýmkoľvek súdnym konaním (nielen vykonávacím).  	O 	A	Úpravou znenia § 7 písm. i).	
MS SR 	K § 10  
Sankcie ukladané v priestupkovom konaní resp. pri konaní o správnom delikte majú povahu sankcií trestných. Z tohto dôvodu je potrebné, aby pravidlá príslušnosti na ich prejednanie boli stanovené jednoznačne tak, aby boli vopred známe. Neurčitosť podmienok právomoci príslušnosti je spôsobilá potenciálne zakladať vadu konania spôsobujúcu nezákonný výsledok.  	O 	N	Uvedené ustanovenie nadväzuje na § 8 ods. 2, podľa ktorého priestupky prejednávajú daňový úrad[1]) alebo colný úrad,[2]) ak ich zistil pri výkone svojej činnosti. Colný úrad prejednáva priestupky aj vtedy, ak mu bolo v súlade s § 11 oznámené porušenie zákazu podľa § 4. Na základe týchto skutočností je zrejmé, že priestupky prejednáva aj konanie o sankcii vykoná ten orgán, ktorý zistil pri svojej činnosti porušenie a colný úrad aj ak mu porušenie zákona bolo oznámené inou osobou.  V § 10 je zároveň ustanovené, že ak je miestne príslušných niekoľko daňových úradov alebo colných úradov, uskutočňuje konanie ten, ktorý konanie začal prvý, ak sa nedohodli inak.	
MS SR 	K § 11  
Navrhujeme pojem „doklady“ nahradiť pojmom listiny. V správnom konaní môže ako dôkazný prostriedok slúžiť práve listina.  	O 	N	Akceptovaním inej zásadnej pripomienky MS SR bol § 11 vypustený a táto pripomienka sa stala bezpredmetnou.	
MPRV SR 	Odoslané bez pripomienok 
Odoslané bez pripomienok 	O 			
ÚJD SR 	Odoslané bez pripomienok 
Odoslané bez pripomienok 	O 			
MH SR 	k § 4 
Žiadame predkladateľa o zvýšenie sumy 5 000 eur na 10 000 eur. 
Návrh nového znenia: 
„Zakazuje sa odovzdať alebo prijať platbu v hotovosti, ktorej hodnota prevyšuje 10 000 eur.“ 

Odôvodnenie: 
Začínajúcim podnikateľským subjektom v mnohých prípadoch dodávatelia sú ochotní poskytnúť tovar iba za hotovosť. Z tohto dôvodu by bola suma 5000 eur veľmi obmedzujúca a pre začínajúcich podnikateľov prípadne pri zmene dodávateľa už pre existujúcich podnikateľov by tak vznikla neprekonateľná bariéra. 
 	Z 	N	Ministerstvo hospodárstva SR upustilo od pripomienky týkajúcej sa zvýšenia sumy 5 000 eur na 10 000 eur.	
MH SR 	k Doložke vybraných vplyvov 
Žiadame predkladateľa o vyznačenie negatívnych vplyvov na podnikateľské prostredie v doložke vybraných vplyvov a dopracovanie analýzy vybraných vplyvov. Taktiež o zosúladenie textu v predkladacej a dôvodovej správe s touto zmenou. 

Odôvodnenie: 
Zákazom realizovať platby v hotovosti nad určitú sumu vznikne začínajúcim podnikateľským subjektom, ktorí ešte nedisponujú vzťahmi s dodávateľmi, bariéra pri kúpe tovaru alebo služieb. Podobný problém vznikne už fungujúcim podnikateľom pri zmene dodávateľa. Podnikateľským subjektom zároveň vzrastú poplatky z titulu nárastu bankových prevodov. 
 	Z 	ČA	Vyznačením negatívnych vplyvov na podnikateľské prostredie a doplnením všeobecných dopadov na podnikateľské prostredie.	
OAP SVL ÚV SR 	Všeobecne k návrhu: 
Predložený materiál neobsahuje informáciu, v súlade s čl. 18 ods. 4 Legislatívnych pravidiel vlády SR, o tom, či návrh zákona má byť predmetom vnútrokomunitárneho pripomienkového konania. Nakoľko obsah zákona a predložený návrh by mohol byť posúdený ako technický predpis v zmysle smernice Európskeho parlamentu a Rady 98/34/ES o postupe pri poskytovaní informácií v oblasti technických noriem a predpisov, žiadame predkladateľa aby sa vyjadril, či bude materiál predložený do vnútrokomunitárneho pripomienkového konania v súlade s čl. 15 Legislatívnych pravidiel vlády SR. Súčasne upozorňujeme na skutočnosť, že v prípade technického predpisu je potrebné návrh doplniť o ustanovenie v súlade s čl. 5 Legislatívnych pravidiel vlády SR. 	O 	A	Materiál bude predložený na vnútrokomunitárne pripomienkové konanie. Zároveň bude doplnená predkladacia správa.	
OAP SVL ÚV SR 	K čl. I § 2 návrhu: 
Pre vylúčenie aplikačných problémov navrhujeme, aby predkladateľ doplnil do ustanovenia § 2 návrhu spresnenie, že odovzdanie hotovosti platcom vkladom na bankový účet príjemcu alebo použitím poštovej poukážky, sa nepovažuje za platbu v hotovosti. 	O 	N	Táto problematika je podrobne riešená v § 7 písm. a).	
OAP SVL ÚV SR 	K čl. I § 3 návrhu: 
V ustanovení § 3 návrhu žiadame predkladateľa, aby nahradil pojem „konkurzný správca“ pojmom „správca konkurznej podstaty“ alebo pojmom „správca podľa osobitného predpisu“ s odkazom vo forme poznámky pod čiarou na zákon č. 7/2005 Z. z. o konkurze a reštrukturalizácií a o zmene a doplnení niektorých zákonov, v znení neskorších predpisov. Pojem „konkurzný správca“ nie je správnym právnym pojmov v právnom poriadku SR. 	O 	N	Akceptovaním pripomienky MS SR sa táto pripomienka stala bezpredmetnou.	
OAP SVL ÚV SR 	K čl. I § 3 návrhu: 
V súvislosti s navrhovaným ustanovením § 3 navrhujeme predkladateľovi, aby zvážil, či do predmetného ustanovenia nie je vhodné výslovne zakomponovať aj ďalšie osoby, ktoré môžu v zmysle právnych predpisov konať v mene zastúpeného, ako napríklad splnomocniteľ, likvidátor a pod. 	O 	N	Návrh nie je v súlade so zámerom predkladateľa. Nepodporujeme doplnenie dohodu o plnomocenstve z dôvodu možnosti zneužitia splnomocenstva.	
OAP SVL ÚV SR 	K čl. I § 7 návrhu: 
Žiadame predkladateľa, aby prepracoval znenie ustanovenia § 7 návrhu tak, aby sa zákaz podľa § 4 návrhu nevzťahoval na platby v hotovosti odovzdané alebo prijaté nielen subjektmi uvedenými v predmetných ustanoveniach § 7 návrhu, ale aj na subjekty, ktoré hotovosť týmto oslobodeným subjektom odovzdajú alebo hotovosť od týchto oslobodených subjektov príjmu. Pre spresnenie uvádzame príklad: V súlade s § 7 písm. a) sa zákaz podľa § 4 nevzťahuje, ak banka odovzdá tretej osobe hotovosť, ale od tretej osoby hotovosť prijme. V súlade s gramatickým výkladom predmetného ustanovenia sa však tento zákaz naďalej bude vzťahovať na tretie osoby, ktoré odovzdajú hotovosť banke alebo od banky hotovosť prijmú. Tento výklad sa primerane vzťahuje aj na ďalšie ustanovenia § 7 návrhu. Predpokladáme, že takáto úprava nie je úmyslom predkladateľa a žiadame ho, aby text ustanovenia § 7 prepracoval tak, aby sa výnimka vzťahovala na obe strany pri odovzdaní alebo prijatí platby v hotovosti. 	O 	A	Úpravou textu § 7.	
OAP SVL ÚV SR 	K čl. I § 7 návrhu: 
Žiadame predkladateľa, aby do výnimiek zo zákazu podľa § 4 návrhu, zapracoval aj odovzdanie alebo prijatie dražobnej zábezpeky podľa § 14 zákona č. 572/2002 Z. z. o dobrovoľných dražbách a o doplnení zákona Slovenskej národnej rady č. 323/1992 Zb. o notároch a notárskej činnosti (Notársky poriadok), v znení neskorších predpisov, nakoľko tento zákon umožňuje zloženie dražobnej zábezpeky účastníkom dražby v hotovosti do rúk dražobníka. 	O 	ČA	Doplnením výnimky pre notársku úschovu peňazí do § 7 návrhu zákona. Čo sa týka dražobnej zábezpeky, zákon č. 572/2002 Z. z. umožňuje nielen hotovostný vklad, ale aj bezhotovostnú platbu.	
OAP SVL ÚV SR 	K čl. I § 11 návrhu: 
Žiadame predkladateľa, aby v ustanovení § 11 vypustil slová „a predložiť mu všetky doklady s tým súvisiace“. Je zrejmé, že môže nastať situácia, že osoba, ktorá oznámi porušenie zákazu podľa § 4 návrhu, bude mať iba čiastkové informácie a doklady (ak vôbec nejaké) ohľadom predmetného porušenia a malo by byť úlohou colného úradu, aby si tieto doklady získal inou zákonnou formou. Ponechaním uvedenej povinnosti v zákone vytvorí nadmernú záťaž na strane oznamujúcej osoby, ktorá je navyše podmienená hrozbou priestupku alebo správneho deliktu. 	O 	A	Na základe akceptovania zásadnej pripomienky MS SR sa vypustil celý § 11.	
MO SR 	K vlastnému materiálu 
Z návrhu zákona odporúčame vypustiť označenie článku I a II. 

 	O 	N	Akceptovaním zásadnej pripomienky MS SR sa táto pripomienka stala bezpredmetnou.	
MO SR 	K § 7 
Písmeno h) odporúčame uviesť v tomto znení: 
"h) v čase krízovej situácie, vojny, vojnového stavu, výnimočného stavu, núdzového stavu a mimoriadnej situácie,10)". 

Do poznámky pod čiarou k odkazu 10 odporúčame doplniť tieto zákony: 
"Zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 42/1994 Z. z. o civilnej ochrane obyvateľstva v znení neskorších predpisov. 
Zákon č. 387/2002 Z. z. o riadení štátu v krízových situáciách mimo času vojny a vojnového stavu v znení neskorších predpisov." 

Odôvodnenie: 
Navrhovanou zmenou sa výnimka z aplikácie zákona rozšíri na obdobie krízovej situácie, počas ktorej je bezprostredne ohrozená alebo narušená bezpečnosť štátu a aj na obdobie mimoriadnej situácie, počas ktorej sa vykonávajú opatrenia na záchranu života, zdravia alebo majetku, na znižovanie rizík ohrozenia alebo činnosti nevyhnutné na zamedzenie šírenia a pôsobenia následkov mimoriadnej udalosti.  	O 	A	Doplnením textu návrhu zákona.	
MO SR 	K § 7 
V § 7 písm. j) prvom bode odporúčame slová „plnenia úlohy zahraničných operácií ozbrojených síl Slovenskej republiky“ nahradiť slovami „plnenia úloh ozbrojených síl mimo územia Slovenskej republikyx)“. 

Poznámka pod čiarou k odkazu x znie: 
„x) § 12 zákona č. 321/2002 Z. z. o ozbrojených silách Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov.“. 

Odôvodnenie: 
Zosúladenie terminológie so zákonom č. 321/2002 Z. z. 
 	Z 	A	Doplnením textu návrhu zákona.	
MO SR 	K § 7 
V § 7 žiadame za písmeno j) doplniť písmeno k), ktoré znie: 
„k) pri plnení úloh podľa osobitného predpisu.xx)“. 

Poznámka pod čiarou k odkazu xx znie: 
„xx) Zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 198/1994 Z. z. o Vojenskom spravodajstve v znení neskorších predpisov.“. 

Odôvodnenie: 
Pri plnení činností Vojenského spravodajstva môžu nastať situácie, keď je potrebné realizovať platbu v hotovosti v sume vyššej, ako je uvedená v návrhu zákona. 
Návrhom sa vytvoria zodpovedajúce podmienky pre zabezpečenie plynulého a riadneho plnenia zákonných úloh Vojenského spravodajstva. 
Takáto úprava by sa mala vzťahovať aj na Slovenskú informačnú službu pri plnení jej úloh podľa zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 46/1993 Z. z. o Slovenskej informačnej službe v znení neskorších predpisov. 	Z 	A	Doplnením textu návrhu zákona.	
MO SR 	K účinnosti zákona 
Z textu o účinnosti zákona odporúčame vypustiť slovo „dňa“. 
 	O 	A	Vypustením textu.	
MO SR 	K osobitnej časti dôvodovej správy 
Z odôvodnenia k § 2 odporúčame vypustiť slová „je v odseku 1“ ako nadbytočné, pretože § 2 sa nečlení na odseky. 
 	O 	A	Opravou textu dôvodovej správy.	
ÚV SR 	Odoslané bez pripomienok 
Odoslané bez pripomienok 	O 			
GP SR 	K § 13 

V súlade s čl. 9 ods. 4 Legislatívnych pravidiel vlády Slovenskej republiky odporúčame toto ustanovenie výslovne označiť ako „Prechodné ustanovenie“. Okrem toho v návrhu sa uvádza prechodná doba troch mesiacov, kým v dôvodovej správe len lehota dvoch mesiacov. Tento rozpor odporúčame odstrániť. Prihovárame sa za skrátenie tejto lehoty na čo najkratší možný čas, pretože v opačnom prípade zmluvy uzatvárané v čase od uverejnenia schváleného zákona do nadobudnutia jeho účinnosti bude možné zneužívať práve v rozpore s účelom a textom zákona. 
 	O 	A	Úpravou textu návrhu zákona.	
SOCP 	K § 7 
Podľa predkladacej správy účelom navrhovanej právnej úpravy je zamedziť daňovým podvodom a daňovým únikom. S uvedeným zámerom sa Sociálna poisťovňa plne stotožňuje, avšak zároveň konštatuje, že predložené znenie nezohľadňuje potreby Sociálnej poisťovne pri aplikácii zákona č. 461/20036 Z. z. o sociálnom poistení v znení neskorších predpisov. Podľa § 142 ods.6 písm.c) zákona o sociálnom poistení je možné poistné na sociálne poistenie a príspevky na starobné dôchodkové sporenie platiť aj v hotovosti v Sociálnej poisťovni.Tento spôsob prijímania platieb považujeme za efektívny, pričom platby od jednotlivcov, ale aj platby od viacerých platiteľov poistného za deň, môžu prekročiť limit ustanovený v § 4 návrhu. Taktiež môže vzniknúť potreba dotácie pokladne Sociálnej poisťovne nad ustanovený limit, a to v súvislosti s úhradou telegrafických resp. bezhotovostných výplat dôchodkov alebo s možnosťou vyplatiť napr. doplatok na dôchodku, resp. inej dávke v hotovosti nad stanovený limit. V záujme zabezpečenia úloh Sociálnej poisťovne a zachovania administratívnej pružnosti pri výkone sociálneho poistenia považujeme za potrebné prijať právnu úpravu obdobnú právnej úprave navrhovanej v § 7 písm.f) týkajúcej sa správy daní tak, aby sa zákaz podľa § 4 nevzťahoval na platby v hotovosti odovzdané alebo prijaté pri výkone sociálneho poistenia podľa zákona č. 461/2003 Z. z. o sociálnom poistení v znení neskorších predpisov.Zrovnoprávnenie postupov pri správe daní a pri výkone sociálneho poistenia by zároveň korešpondovalo aj zámeru zjednotenia výberu daní, ciel a odvodov podľa programu UNITAS.  	Z 	A	Doplnením textu návrhu zákona v zmysle pripomienky Sociálnej poisťovne.	
ÚPV SR 	Odoslané bez pripomienok 
Odoslané bez pripomienok 	O 			
NS SR 	Odoslané bez pripomienok 
Odoslané bez pripomienok 	O 			
NKÚ SR 	Odoslané bez pripomienok 
Odoslané bez pripomienok 	O 			
SIS 	K Čl. I 
Navrhujeme zvážiť aplikáciu zákona na platby odovzdané alebo prijaté v zahraničí. 

Odôvodnenie: 

Vychádzajúc z dikcie ustanovenia § 6 navrhovaného znenia zákona zákaz odovzdať alebo prijať platbu, ktorej hodnota prevyšuje 5 000,- eur, v hotovosti sa vzťahuje aj na platby v hotovosti odovzdané alebo prijaté v cudzine, ak subjekt odovzdávajúci alebo prijímajúci platbu má v Slovenskej republike obvyklý pobyt, sídlo, prevádzkareň alebo miesto podnikania, alebo má k Slovenskej republike iný obdobne trvalý vzťah, s výnimkou prípadov, ak má tento subjekt takýto vzťah aj v cudzine. Navrhované znenie zákona tak obmedzuje možnosť použitia hotovostného platobného styku na území cudzieho štátu aj v prípade, ak právny poriadok tohto štátu takúto formu platobného styku pripúšťa. Z uvedeného dôvodu vyvolávajú cit. ustanovenia zákona exteritoriálne účinky, nakoľko de facto obmedzujú možnosť použitia hotovostného platobného styku v zahraničí osobami, ktoré spĺňajú podmienky ustanovené v § 6 ods. 1 a 2 navrhovaného zákona. Na základe uvedeného v konečnom dôsledku navrhované ustanovenia obmedzujú aj zahraničné subjekty, nakoľko tieto subjekty nebudú môcť platbu v hotovosti týmto osobám odovzdať, nakoľko ju tieto nebudú mať možnosť prijať, resp. nebudú mať objektívnu možnosť platbu v hotovosti od týchto osôb prijať, nakoľko tieto osoby nebudú môcť platbu v hotovosti odovzdať. 
 	O 	N	Uvedená problematika je dostatočne riešená v § 7 písm. j) druhý bod návrhu zákona.	
SIS 	§ 7 
§ 7 sa dopĺňa písmenami k) a l), ktoré znejú: 

„k) spravodajskou službou,12) 
l) v súvislosti so zabezpečovaním ochrany utajovaných skutočností.13)“. 

Poznámky pod čiarou k odkazu 12 a 13 znejú: 
„12) Zákon č. 46/1993 Z. z. o Slovenskej informačnej službe v znení neskorších predpisov. 
Zákon č. 198/1994 Z. z. o vojenskom spravodajstve v znení neskorších predpisov. 

13) Zákon č. 215/2004 Z. z. o ochrane utajovaných skutočností a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov.“. 

Doterajšie odkazy 12 až 16 a poznámky pod čiarou k odkazom 12 až 16 sa označujú ako odkazy 14 až 18 a poznámky pod čiarou k odkazom 14 až 18. 

Odôvodnenie: 

Slovenská informačná služba, ako štátny orgán sui generis s celoštátnou pôsobnosťou, plní úlohy ustanovené zákonom Národnej rady Slovenskej republiky č. 46/1993 Z. z. o Slovenskej informačnej službe v znení neskorších predpisov, a to vo veciach ochrany ústavného zriadenia, vnútorného poriadku, bezpečnosti štátu a ochrany zahraničnopolitických a hospodárskych záujmov štátu, ako aj ďalšie úlohy v rozsahu jej pôsobnosti vyplývajúce z osobitných zákonov, z medzinárodných zmlúv a dohôd, ktorými je Slovenská republika viazaná, ako aj úlohy z dohôd o spolupráci s orgánmi obdobného zamerania a pôsobnosti a medzinárodnými organizáciami. Vzhľadom na charakter uvedených úloh je potrebné, aby ich realizácia bola uskutočňovaná aj utajovaným spôsobom. Navrhované znenie zákona o obmedzení platieb v hotovosti však predstavuje značnú prekážku pre utajené plnenie úloh Slovenskej informačnej služby, nakoľko zásadným spôsobom obmedzuje tento spravodajskej službe imanentný spôsob realizácie plnenia jej úloh. 
V pôsobnosti Slovenskej informačnej služby dochádza k realizácii platieb v hotovosti z dôvodu nevyhnutnosti utajenia činnosti Slovenskej informačnej služby, utajenia činnosti jej príslušníkov pri výkone pôsobnosti Slovenskej informačnej služby, utajenia príslušnosti príslušníkov Slovenskej informačnej služby k Slovenskej informačnej službe a napokon aj v súvislosti s utajením správy majetku Slovenskej republiky vykonávanej Slovenskou informačnou službou. Platby v hotovosti sú z uvedeného dôvodu realizované napríklad pri obstarávaní technických prostriedkov a dopravných prostriedkov používaných utajovaným spôsobom, v rámci spolupráce Slovenskej informačnej služby so zahraničnými spravodajskými službami, ako aj pri uskutočňovaní spravodajskej činnosti. 
V prípade uskutočňovania vyššie uvedených transakcií bezhotovostným spôsobom by nebolo možné minimalizovať okruh subjektov, ktoré majú vedomosť o existencii takejto platby Slovenskou informačnou službou, pričom by bolo zároveň možné identifikovať vzťah príjemcu platby so Slovenskou informačnou službou, čím by došlo nielen k ohrozeniu plnenia úloh Slovenskej informačnej služby, ale aj k možnému ohrozeniu života a zdravia jej príslušníkov, ako aj osôb konajúcich v prospech Slovenskej informačnej služby. 
Z uvedeného dôvodu navrhujeme, aby sa zákaz odovzdania alebo prijatia platby v hotovosti, ktorej hodnota prevyšuje sumu 5 000,- eur, nevzťahoval na platby prijaté Slovenskou informačnou službou, ako aj na platby realizované v súvislosti so zabezpečovaním ochrany utajovaných skutočností. 
V tejto súvislosti si dovoľujeme poukázať na rozpor navrhovaného znenia zákona s dikciou ust. § 107 zákona č. 73/1998 Z. z. o štátnej službe príslušníkov Policajného zboru, Slovenskej informačnej služby, Zboru väzenskej a justičnej stráže Slovenskej republiky a Železničnej polície v znení neskorších predpisov, podľa ktorého je možné služobný príjem príslušníka vyplatiť len v hotovosti. V praxi môže výnimočne nastať situácia, kedy služobný príjem príslušníka Slovenskej informačnej služby presiahne uvedenú sumu, pričom v súlade s navrhovaným znením zákona nebude Slovenská informačná služba oprávnená takúto platbu príslušníkovi odovzdať a príslušník takúto platbu oprávnený prijať, pričom podľa cit. ustanovenia objektívne neexistuje iná možnosť, ako uskutočniť túto platbu len formou hotovostného platobného styku. 
 	Z 	A	Doplnenie návrhu zákona v zmysle pripomienok SIS.	
SIS 	§ 11 
Doterajší text § 11 sa označuje ako odsek 1 a dopĺňa sa odsekom 2, ktorý znie: 
„(2) Ustanovením odseku 1 nie je dotknutá povinnosť zachovávať mlčanlivosť podľa osobitných predpisov.18)“. 

Poznámka pod čiarou k odkazu 18 znie: 
„18) Napríklad § 23 zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 46/1993 Z. z., § 80 zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 171/1993 Z. z. o Policajnom zbore v znení neskorších predpisov, § 20 zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 198/1994 Z. z., § 23 zákona č. 586/2003 Z. z. o advokácii a o zmene a doplnení zákona č. 455/1991 Zb. o živnostenskom podnikaní (živnostenský zákon) v znení neskorších predpisov, § 38 písm. a) zákona č. 215/2004 Z. z.“. 

Doterajší odkaz 18 a poznámka pod čiarou k odkazu 18 sa označuje ako odkaz 19 a poznámka pod čiarou k odkazu 19. 

Odôvodnenie: 
Navrhované znenie § 11 ustanovuje absolútnu povinnosť subjektov, ktoré sa dozvedia o porušení zákazu odovzdať alebo prijať platbu v hotovosti, ktorej hodnota presahuje sumu 5 000,- eur, s výnimkou daňového úradu, oznámiť colnému úradu porušenie uvedeného zákazu a predložiť mu všetky doklady s tým súvisiace. Takýmto spôsobom koncipovaná povinnosť každého subjektu je však kontradiktórna vo vzťahu k príslušným ustanoveniam všeobecne záväzných právnych predpisov upravujúcich povinnosť zachovávať mlčanlivosť, či už ide o mlčanlivosť o skutočnostiach, ktoré sú chránené v súlade so zákonom č. 215/2004 Z. z. o ochrane utajovaných skutočností a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov alebo o mlčanlivosť o skutočnostiach, o ktorých sa určité osoby dozvedeli v súvislosti s výkonom svojej činnosti. 

Účelom doplnenia § 11 návrhu zákona o odsek 2 je reflexia na príslušné ustanovenia všeobecne záväzných právnych predpisov upravujúcich povinnosť mlčanlivosti, a to za účelom predchádzania možným budúcim aplikačným problémom v praxi. 
 	Z 	A	Akceptovaním zásadnej pripomienky MS SR sa vypustil § 11. Z tohto dôvodu sa pripomienka stala bezpredmetnou.	
MPSVR SR 	Všeobecná pripomienka 
K § 8 ods. 2, § 9 ods. 5 a § 11 
Odporúčame upraviť ustanovenia § 8 ods. 2, § 9 ods. 5 a § 11 v zmysle, aby príslušným 
na prejednanie priestupkov oznámených v súlade s § 11 bol daňový úrad. 
Odôvodnenie: Podľa návrhu zákona, každý kto sa dozvie o porušení zákazu podľa § 4, 
je povinný to bezodkladne oznámiť colnému úradu a colný úrad následne prejednáva priestupky. Sme toho názoru, že táto agenda spadá skôr do činnosti daňových úradov. Nedomnievame sa, že colný úrad má byť oprávnený na riešenie porušenia zákazu platieb v hotovosti nad zákonom stanovenú hranicu, keďže agenda colných úradov vo väčšine prípadov súvisí s pohybom tovaru a služieb medzi štátmi. Dôvodová správa neobsahuje zdôvodnenie pre prejednávanie týchto priestupkov nahlásených podľa § 11 colnými úradmi. 
 	O 	N	Pripomienka je v rozpore so zámerom predkladateľa.
Uvedené ustanovenie nadväzuje na § 8 ods. 2, podľa ktorého priestupky prejednávajú daňový úrad alebo colný úrad, ak ich zistil pri výkone svojej činnosti. Colný úrad prejednáva priestupky aj vtedy, ak mu bolo v súlade s § 11 oznámené porušenie zákazu podľa § 4. Na základe týchto skutočností je zrejmé, že priestupky prejednáva aj konanie o sankcii vykoná ten orgán, ktorý zistil pri svojej činnosti porušenie a colný úrad aj ak mu porušenie zákona bolo oznámené inou osobou.  V § 10 je zároveň ustanovené, že ak je miestne príslušných niekoľko daňových úradov alebo colných úradov, uskutočňuje konanie ten, ktorý konanie začal prvý, ak sa nedohodli inak.	
MPSVR SR 	K § 7  
Odporúčame v § 7 za písmeno h) vložiť nové písmeno i), ktoré znie: 
„i) po vyhlásení mimoriadnej situácie, x)“. 
Poznámka pod čiarou k odkazu x znie: 
„x) § 3 ods. 1 zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 42/1994 Z. z. o civilnej ochrane obyvateľstva v znení neskorších predpisov.“. 

Odôvodnenie: V prípade vzniku mimoriadnej udalosti a následne vyhlásenej mimoriadnej situácie podľa zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 42/1994 Z. z. o civilnej ochrane obyvateľstva v znení neskorších predpisov, je vo vzniknutých prípadoch potrebné riešiť odovzdávanie a prijímanie bankoviek a mincí v časovej tiesni. 
 	O 	A	Doplnením návrhu zákona v súlade s pripomienkou MPSVR SR.	
NS SR 	Všeobecne 
Z hľadiska účelu návrhu zákona uvádzaného v predkladacej a dôvodovej správe (boj proti daňovým podvodom, proti praniu špinavých peňazí, korupcii a trestnej činnosti alebo ochrana pred financovaním terorizmu) by sa tento zákon nemal týkať fyzických osôb nevykonávajúcich podnikateľskú činnosť, pretože vo vzťahu k nim nie je dôvodný. 
Naopak, pre túto pravdepodobne väčšinovú skupinu adresátov právnej normy môže znamenať stratu slobody rozhodovania v tom, akým spôsobom budú vykonávať svoje legálne platby a nimi nezavinené a ničím neodôvodnené problémy. Nemožno predsa bez ďalšieho u tejto skupiny subjektov bezdôvodne predpokladať činnosť, ktorou je znenie pripravovaného zákona odôvodnené. 
Okrem uvedeného by tieto fyzické osoby boli zo zákona nútené k ukladaniu peňažných prostriedkov do bánk len z dôvodu, že musia vykonať bezhotovostnú platbu, napriek ich nezáujmu o bankové služby. Zároveň ich vystavuje rôznym negatívnym rizikám spojeným s držbou kreditných alebo iných platobných kariet od ich straty, manipulácie s účtom, jeho vynulovanie až po ich načítanie na rôznych bankomatových a iných zariadeniach a následnom výbere peňažných prostriedkov z účtu. Nezanedbateľnou je aj skutočnosť, že spoločnosti vykonávajúce vyúčtovanie týchto kariet získavajú a vedú o ich držiteľovi rôzne dôverné informácie a je známe, že podobné dáta je možné len ťažko udržať v tajnosti. 
Pripomíname, že z predkladacej ani dôvodovej správy nie je možné zistiť, čo viedlo zákonodarcu k určeniu výšky limitu práve na 5.000,-€ (§ 4), pričom poukazujeme na právnu úpravu v Taliansku, kde je tento limit výrazne nižší (1.000,- €). 
 	O 	N	Doplnením argumentov na zaradenie aj fyzických osôb pod pôsobnosť tohto zákona.	
SOPK 	K § 7  
Odporúčame doplnit o nové písmeno, ktore bude znieť: 
„bankou alebo pobočkou zahraničnej banky pri prijímaní a vyplácaní vkladov a pri poskytovaní úverov“. 
Odôvodnenie: Vychádzame z požiadavky praxe. 
 	O 	N	Uvedenú problematiku rieši § 7 písm. a) návrhu zákona, podľa ktorého banka ako poskytovateľ platobných služieb môže prijímať alebo poskytovať hotovosť neobmedzene, čo sa vzťahuje aj na úvery a vklady.	
MZV SR 	K čl. I, § 7 písm. j) bodu 1. 
Slovo "fungovania" žiadame nahradiť slovami "výkonu činnosti a plnenia úloh". 
Zároveň odporúčame slovo "úlohy" uviesť v množnom čísle "úloh". 
Odôvodnenie: Zosúladenie terminológie so zákonom č. 151/2010 Z. z. o zahraničnej službe a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení zákona č. 403/2010 Z. z. 
 	O 	A	Opravou textu v súlade s pripomienkou MZV SR.	
MZV SR 	K poznámke pod čiarou k odkazu 5. 
Za slovom "predpisov" odporúčame vypustiť čiarku. 	O 	A	Opravou textu.	
MZV SR 	K čl. II 
Odporúčame vypustiť slovo "dňa". 
Legislatívno-technická pripomienka. Bod 62. Prílohy č. 5 k Legislatívnym pravidlám vlády SR. 	O 	A	Opravou textu.	
KOZ SR 	Stanovisko k materiálu MF/019327/2012-632 „Návrh zákona o obmedzení platieb v hotovosti“ 
KOZ SR nemá k predloženému návrhu zákona Ministerstva financií SR pripomienky.  	O 			
MV SR 	K § 7 písm. j) bod 1 
Žiadame vložiť za slová „zastupiteľských úradov Slovenskej republiky“ čiarku a slová „so zabezpečovaním plnenia úloh Ministerstva vnútra Slovenskej republiky pri medzinárodnej leteckej preprave ústavných činiteľov, významných predstaviteľov, štátnych orgánov a pri vykonávaní medzinárodných letov štátnych lietadiel v policajných službách“. 

Odôvodnenie: 
Letecký útvar zabezpečuje prepravu ústavných činiteľov, políciu, Hasičský a záchranný zbor Slovenskej republiky, Slovenskú horskú službu, lety pre ostatné štátne zložky podľa dohody s Ministerstvom vnútra Slovenskej republiky a lety na iný účel osobitnej povahy schválené Ministerstvom vnútra Slovenskej republiky (ako je záchrana slovenských občanov, humanitárna pomoc atď.). V krajinách, kde nie sú akceptované platby bankovou kartou je nevyhnutné z dôvodu zabezpečenia prevádzkyschopnosti lietadla financovať výdavky (napr.: tankovanie leteckých pohonných hmôt, handlingové služby, pristávacie, parkovacie, preletové a navigačné poplatky, catering a iné) v hotovosti. 

Táto pripomienka je zásadná. 
 	Z 	A	Úpravou textu v súlade s pripomienkou MV SR.	
MV SR 	K § 8 ods. 1 písm. c) 
Odporúčame upraviť znenie písmena c) takto : 
„c) nesplní povinnosť podľa § 11.“. 

 	O 	A	Vypustením textu.	
MV SR 	K § 8 ods. 2 
Odporúčame úpravu znenia odseku 2 napr. takto : 
„(2) Daňový úrad12) prejednáva priestupky podľa odseku 1 písm. a) a b), ak ich zistil pri výkone svojej činnosti. Colný úrad13) prejednáva priestupky 
a) podľa odseku 1 písm. a) a b), ak ich zistil pri výkone svojej činnosti, 
b) podľa odseku 1 písm. c).“. 
 	O 	N	Pripomienka je v rozpore so zámerom predkladateľa.	
MV SR 	K § 9 ods. 1 písm. c) 
Odporúčame upraviť znenie písmena c) takto : 
„c) nesplní povinnosť podľa § 11.“. 

 	O 	A	Vypustením textu.	
MV SR 	K § 9 ods. 5 
Odporúčame upraviť znenie odseku 5 napr. takto : 
„(5) Daňový úrad je príslušný na konanie o správnych deliktoch podľa odseku 1 písm. a) a b), ak ich zistil pri výkone svojej činnosti. Colný úrad je príslušný na konanie o správnych deliktoch 
a) podľa odseku 1 písm. a) a b), ak ich zistil pri výkone svojej činnosti, 
b) podľa odseku 1 písm. c).“.  	O 	N	Znenie § 9 ods. 5 je aj pri súčasnom znení návrhu dostatočne zrozumiteľné a nie je nutné ho meniť.	
MV SR 	K § 11 
Odporúčame zvážiť vypustenie druhej vety. Vo vzťahu k § 8 a 9 a našim pripomienkam považujeme v § 11 druhú vetu za nadbytočnú. 
 	O 	A	Vypustením celého § 11.	
MV SR 	K § 13 
Odporúčame v texte použiť konkrétne dátumy a tiež zvážiť, či lehota troch mesiacov (t. j. až do 31. marca 2013) nie je príliš dlhá. Návrh zákona má totiž hlavný cieľ eliminovať uplatňovanie nadmerného odpočtu dane z pridanej hodnoty z podvodných operácií pri platbách v hotovosti. 

 	O 	ČA	Lehota prechodného ustanovenia bude uvedená pomocou konkrétneho dátumu.	
MK SR 	§ 2 návrhu zákona  
V znení § 2 navrhujeme sloveso "rozumie" umiestniť až za slovné spojenie"platbou v hotovosti".  	O 	A	Úpravou textu návrhu zákona.	
MK SR 	§ 3 návrhu zákona 
Navrhované znenie § 3 odporúčame doplniť aj o možnosť zastúpenia fyzickej osoby alebo právnickej osoby na základe udelenej plnej moci, teda splnomocneným zástupcom. 

V poslednej vete odporúčame pojem "konkurzný správca" nahradiť pojmom "správca konkurznej podstaty".  	O 	N	Nie je zámerom predkladateľa rozširovať § 3 aj o splnomocnenstvo, z dôvodu možného zneužívania.

Akceptovaním pripomienky MS SR sa pripomienka týkajúca sa správcu konkurznej podstaty stala bezpredmetnou.	
PMÚ SR 	Odoslané bez pripomienok 
Odoslané bez pripomienok 	O 			
NBÚ 	Odoslané bez pripomienok 
Odoslané bez pripomienok 	O 			
ŠP 	poznámkam pod čiarou k odkazom 12 a 13  
Upozorňujeme na skutočnosť, že právne predpisy, ktoré sú uvedené v poznámkach pod čiarou k odkazom 12 a 13 budú s účinnosťou od 1.1.2013 zrušené, nakoľko Zákon č. 354/2011 Z.z. o finančnej správe dňom 1.1.2013 zruší zákon č. 479/2009 Z.z. o orgánoch štátnej správy v oblasti daní a poplatkov a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov a tiež zákon č. 652/2004 Z.z. o orgánoch štátnej správy v colníctve a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov. S účinnosťou od 1.1.2013 na základe zákona o finančnej správe vzniknú finančné úrady (daňové a colné úrady teda už nebudú existovať); ktoré by mohli byť zohľadnené v návrhu. 	O 	N	Novelou zákona č. 333/2011 Z. z., ktorá sa nachádza v legislatívnom procese, dôjde k zrušeniu zákona č. 354/2011 Z. z. Z tohto dôvodu nie je potrebné meniť znenie poznámok pod čiarou. 	
ZMOS 	Odoslané bez pripomienok 
Odoslané bez pripomienok 	O 			
AZZZ SR 	§7  
Navrhujeme za ods. § 7, písm. j), vložiť nové písm. k) v nasledovnom znení: „k) v prípadoch, keď povinnosť odovzdať alebo prijať platbu v hotovosti ustanovuje zákon alebo iný všeobecne záväzný predpis12). 

Poznámka pod čiarou k odkazu 12 znie: 
12) napr. § 36 zákona č. 283/2002 Z. z. o cestovných náhradách v znení neskorších predpisov“ 

Odôvodnenie pripomienky: 
Odstránenie prípadného rozporu medzi dvomi právnymi normami. Konkrétne zákon o cestovných náhradách prikazuje zamestnávateľom poskytnúť zamestnancom preddavky na cestovné náhrady v hotovosti (iný spôsob je prípustný len po dohode so zamestnancom). V prípade dlhších služobných ciest do zahraničia môže suma preddavku presiahnuť hranicu 5.000 eur a zamestnávateľ sa ľahko môže dostať do situácie, kedy plnenie povinnosti podľa jedného zákona (vyplatenie preddavku v hotovosti) je v rozpore s iným zákonom (zákaz platby nad 5.000 eur). 
 	Z 	A	Doplnením textu návrhu zákona v zmysle pripomienky.	
MDVaRR SR 	Všeobecná pripomienka 
Vzhľadom na navrhovaný termín účinnosti zákona odporúčame v celom texte návrhu zákona slová „daňový úrad“ a „colný úrad“ vo všetkých gramatických tvaroch nahradiť slovami „finančný úrad“ v príslušnom gramatickom tvare (pozri zákon č. 354/2011 Z. z. o finančnej správe). Následne odporúčame odkazy 12 a 13 nahradiť jedným odkazom a do poznámky pod čiarou k tomuto odkazu vložiť text: “Zákon č. 354/2011 Z. z. o finančnej správe“. 	O 	N	Novelou zákona č. 333/2011 Z. z., ktorá sa nachádza v legislatívnom procese, dôjde k zrušeniu zákona č. 354/2011 Z. z. Z tohto dôvodu nie je potrebné meniť znenie poznámok pod čiarou.	
SKDP 	K čl. I k § 1 a k § 2 
V zákone chýba zadefinovanie okruhu osôb, na ktoré sa tento zákon vzťahuje. Zo znenia § 6 iba nepriamo vyplýva, že zákon sa vzťahuje na platby v hotovosti na území SR medzi akýmikoľvek subjektmi práva a v prípadoch vymedzených v § 6 aj na platby mimo územia SR. 
Zo znenia zákona by to však malo byť jednoznačné. 
 	O 	N	Nie je potrebné definovať osoby, pretože zámerom predkladateľa je generálne zakazovať prijímať a odovzdávať platbu v hotovosti v hodnote prevyšujúcej 5 000 eur.	
MDVaRR SR 	K predkladacej správe 
V šiestom odseku odporúčame upraviť text v písmenách d) a e) tak, aby boli v súlade s úvodnou vetou tohto odseku. Uvedené odporúčame upraviť aj v poslednom odseku všeobecnej časti dôvodovej správy. 	O 	A	Opravou textu predkladacej správy.	
SKDP 	K čl. I k § 2 
Doplniť zadefinovanie osôb, kto pre účel zákona je platca a kto je príjemca 
Zdôvodnenie: 
Zákon obsahuje v § 2 definovanie pojmov pre tento zákon, ale chýba tam rozsah, na koho sa zákon vzťahuje. 
 	O 	N	Nie je potrebné definovať osoby platcu a príjemcu, pretože zámerom predkladateľa je generálne zakazovať prijímať a odovzdávať platbu v hotovosti v hodnote prevyšujúcej 5 000 eur.	
MDVaRR SR 	K § 3 
V prvej vete za slovom “ktoré“ odporúčame slová „niekto odovzdal“ nahradiť slovami „odovzdala fyzická osoba“. 	O 	N	Pripomienka je v rozpore so zámerom navrhovateľa.	
MDVaRR SR 	K § 5 
Z dôvodu prehľadnosti odporúčame zvážiť zaradenie ustanovení tohto paragrafu do § 2 ako vymedzenie pojmov. 	O 	N	Z dôvodu zvolenej legislatívnej techniky.	
SKDP 	K čl. I k § 5 ods.2  
Navrhujeme pre jednoznačnejší výklad doplniť priamo do zákona vysvetlenie pojmu „vyplývajúce z jedného právneho vzťahu“ minimálne v časti opakovaných dodávok /v zmysle dôvodovej správy/ . 

Doplniť priamo do zákona prípady (ako je i v dôvodovej správe), kedy sa spočítanie platieb nevykoná, resp. čo sa pre účely tohto zákona považuje za jeden právny vzťah. 

Zdôvodnenie: 
Navrhované znenie zákona na súčet platieb v jednom zmluvnom vzťahu bude v praxi často problematické sledovať, aby sa zabránilo porušeniu tohto zákona. 
Príklady z praxe: 
1. Jedným kontraktom zabezpečované priebežné dodávanie výrobkov - počas daného obdobia (môže to byť i niekoľko rokov), alebo firma zmluvne dohodla dodanie určitého množstva výrobkov, ktoré sa postupne vyrábajú a dodávajú (tiež to môže byť i niekoľko rokov), alebo firma má zmluvu o servise a starostlivosti o zariadenia, o pravidelnom uskutočňovaní služieb, zmluva o vedení účtovníctva, o právnom zastúpení, o daňovom poradenstve, o každoročnom overení účtovnej závierky - uzatvorené jednou zmluvou na dobu neurčitú. 
2. Ak je uzatvorená zmluva o dodaní predmetu zmluvy (napr. dielo) a v zmluve je dohodnuté plnenie po častiach – buď podľa dokončenia niektorých častí, alebo podľa dohodnutých finančných častí (%-tom z celkovej ceny). 
3. Nie je v ustanovení zákona riešené, či pri skúmaní porušenia zákona sa pri zmluvnom vzťahu na dobu neurčitú budú započítavať hotovostné platby iba za obdobie, ktoré pre správny delikt nie je ešte premlčané, alebo za celé obdobie trvania zmluvy bez ohľadu na premlčateľnosť 2 rokov. 
Znenie tohto ustanovenia zákona sa bude v praxi veľmi problematicky sledovať a rôzne vykladať, preto odporúčame presnejšie zadefinovať. 
 	O 	ČA	Doplnením dôvodovej správy.	
MDVaRR SR 	K § 7 písm. a) 
Za slová „platobných služieb,“ žiadame vložiť slová „poštových služieb a“. 
Túto pripomienku považuje ministerstvo za zásadnú. 
Odôvodnenie: 
Doplnenie slov „poštových služieb a“ žiadame preto, aby bolo zrejmé, že medzi vymedzené výnimky patria okrem poskytovania poštového platobného styku aj poštové služby (pozri § 2 a § 5 zákona č. 324/2011 Z. z. o poštových službách a o zmene a doplnení niektorých zákonov), poskytované poštovým podnikom, pri ktorých ide o platby nad 5 000 eur, ako napr. u poštových zásielok na dobierku, keď pošta vydá adresátovi poštovú zásielku až po zaplatení sumy (sadzba + cena za obsah zásielky) adresátom. Vyinkasovanú sumu poštový podnik následne vyplatí odosielateľovi dobierky dohodnutým spôsobom. 
 	Z 	A	Doplnením textu návrhu zákona v súlade s pripomienkou.	
SKDP 	K čl. I k § 7 
Navrhujeme znenie § 7 písm. a) a b) doplniť takto: 
Zákaz podľa § 4 sa nevzťahuje na platby v hotovosti odovzdané alebo prijaté 
a) poskytovateľom platobných služieb ) alebo poštovým podnikom, ) pri poskytovaní platobných služieb, poštového platobného styku alebo podobných služieb, alebo prijaté od poskytovateľa platobných služieb alebo poštového podniku alebo odovzdané poskytovateľovi platobných služieb alebo poštovému podniku 
b) tým, kto je oprávnený vykonávať zmenárenskú činnosť, pri prevádzkovaní tejto činnosti, ) a tým kto odovzdáva platbu tomu, kto je oprávnený vykonávať zmenárenskú činnosť alebo tým kto prijíma platbu v hotovosti od toho, kto je oprávnený vykonávať zmenárenskú činnosť 
Zdôvodenenie : 
Rozšírené znenie § 7 písm. a) a b) navrhujeme preto, aby sa výnimka z § 4 vzťahovala aj na osoby, ktoré vstupujú do vzťahu s poskytovateľom platobných služieb, s poštovým podnikom a zmenárňou. 
 	O 	N	Predvetie § 7 je dostatočné a vzťahuje sa aj na písm. a) a b). Z tohto dôvodu nie je potrebné doplniť ustanovenie § 7 písm. a) a b) návrhu zákona.	
SKDP 	K čl. I k § 7 
Odporúčame rozšíriť výnimky aj na prípady: 
- platby vyplývajúce z pracovnoprávnych vzťahov, 
- úschovy peňazí u notárov, 
- platby v hotovosti, pri ktorých je táto forma prikázaná iným právnym predpisom platným v SR. 
 	O 	ČA	Úpravou znenia § 7 sa rozšírili výnimky aj na prípady platieb vyplývajúcich s pracovno-právnych vzťahov (cestné náhrady), úschova peňazí u notárov a platby hotovosti, pri ktorých je táto forma prikázaná iným právnym predpisom (zmenky). 
	
SKDP 	K čl. I k § 8 
Zadefinovať znenie priestupku a správneho deliktu pre § 8 bod c) a § 9 bod c) tak, aby sa za jedno porušenie súčinnosti netrestali i zamestnanec i jeho zamestnávateľ PO. Treba určiť, v akom poradí sa bude určovať správny delikt a priestupok. 

Zdôvodnenie: 
Ak súčinnosť podľa §11 vykoná PO, potom by už jej zamestnanec nemal mať povinnosť súčinnosti podľa §11 ako FO. Resp. ak tak PO neurobí a zamestnanec má mlčanlivosť z pracovnej zmluvy, mala by byť riešená za správny delikt iba PO. 

 	O 	A	V súlade s akceptovaním zásadnej pripomienky MS SR boli body c) v § 8 a 9 návrhu zákona vypustené.	
MDVaRR SR 	K § 7 písm. a) 
Žiadame vymedziť pojem „podobných služieb“. 
Túto pripomienku považuje ministerstvo za zásadnú. 
Odôvodnenie: 
Dôvodom je predísť nejasnostiam pri aplikácii v praxi. 
 	Z 	A	Vypustením textu.	
MDVaRR SR 	K § 8 ods. 2 
Za slovom „priestupky“ odporúčame slovo „prejednávajú“ nahradiť slovom „prejednáva“. 	O 	A	Opravou textu.	
SKDP 	K čl. I k § 11 
Navrhujeme definovať okruh povinných osôb. 

Zdôvodnenie: 
Z dôvodu právnej istoty navrhujeme definovať okruh povinných osôb vzhľadom k skutočnosti, že osobe, ktorá sa dozvie o porušení zákazu podľa § 4 je daná povinnosť uvedenú skutočnosť oznámiť vrátane predloženia dôkazov a takéto neoznámenie sa považuje za priestupok, resp. správny delikt. 
 	O 	A	Akceptovaním zásadnej pripomienky MS SR sa táto pripomienka stala bezpredmetnou.	
MDVaRR SR 	K § 9 ods. 2 
Odporúčame vypustiť tento odsek z dôvodu duplicity (pozri § 1 ods. 1 správneho poriadku – ak osobitný zákon neustanovuje inak, automaticky nastupuje procesný režim správneho poriadku). Následne odporúčame odseky 3 až 5 označiť ako odseky 2 až 4. 	O 	N	Pripomienka je v rozpore so zámerom predkladateľa.	
SKDP 	K čl. I k § 11 
Odporúčame buď vyňať osoby zamestnancov, ktoré plnením podľa § 11 ohrozujú svoje zamestnanie, z tohto dôvodu by mali byť vyňatí z priestupkového konania podľa § 8. 

Zdôvodnenie: 
Znenie zákona môže byť zneužívané zamestnávateľom voči svojim zamestnancom, ktorí sa pri svojej priamej činnosti o porušení dozvedia (účtovníčka, pokladníčka). Štát by mal v takýchto prípadoch tieto osoby ochraňovať. 
Prikladáme príklady, v ktorých ešte vidíme nejasnosti pri súčasnom návrhu znenia: 
Povinný je i právnik, ktorý zhotovuje takúto zmluvu – napr. zmluvu o pôžičke v hotovosti, darovaciu zmluvu v hotovosti – i keď ešte k platbe nedôjde? O uskutočnení tejto platby sa už nedozvie. 
Povinní sú i daňoví poradcovia, audítori, ak pri výkone svojej činnosti získali takéto informácie? 
Nie je v znení zákona jednoznačné, kto je povinnou osobou ohlásiť, ak sa o tom dozvedela právnická osoba – napr. audítorská spoločnosť, ktorá má uzatvorený zmluvný vzťah s klientom pri výkone auditu, alebo napr. audítor, alebo asistent audítora, alebo všetci z audítorského tímu, ktorí sa pri audite dozvedeli o takejto finančnej transakcii – alebo všetci – aby niekto z nich nebol posúdený, že porušil §11? 
Detto i pri daňovom poradenstve, ktoré vykonáva právnická osoba. 
Povinný je i občan a má nahlásiť svojich príbuzných, ak sa zúčastnil pri odovzdávaní finančného daru vo svojej rodine, i keď s týmto darom súhlasí a ho nespochybňuje podľa Občianskeho zákonníka ? 

Osoba, ktorá ohlási porušenie je povinná predložiť i všetky doklady s tým súvisiace. Túto povinnosť vidíme ako problematickú, napr. ak osoba bola prítomná, ale žiadne doklady jej nie sú k dispozícií. Alebo ak má povinnosť zamestnanec – (pokladníčka, účtovníčka) – nemá právo vziať od zamestnávateľa doklady pre ich zaslanie na colný úrad. 

Ak sa zákon v plnej miere bude vzťahovať i na občianske vzťahy, vidíme tu hrozbu ohrozenia súkromia občana a spôsob nakladania s vlastným majetkom, ktorý mal riadne priznaný a zdanený. 
 	O 	A	Zamestnanci sú podľa § 3 návrhu zákona chránení, nakoľko zodpovedným je zamestnávateľ. 
Akceptovaním pripomienky MS SR sa táto pripomienka stala bezpredmetnou.	
MDVaRR SR 	K poznámke pod čiarou k odkazu 1 
Vzhľadom na to, že Protokol (č. 4) o Štatúte Európskeho systému centrálnych bánk a Európskej centrálnej banky je súčasťou Zmluvy o fungovaní Európskej únie, v súlade s prílohou č. 3 bod 2 Legislatívnych pravidiel vlády Slovenskej republiky odporúčame text druhej vety nahradiť nasledovným textom: „Čl. 12 bod 12.1. Protokolu (č. 4) o Štatúte Európskeho systému centrálnych bánk a Európskej centrálnej banky pripojený k Zmluve o fungovaní Európskej únie (Ú. v. EÚ C 83, 30.3.2010).“. 	O 	N	Z dôvodu nenamietania znenia návrhu OAP ÚV SR.	
SKDP 	K čl. I k § 12 
Navrhujeme doplniť premlčaciu lehotu i na priestupkové konanie priamo do zákona, podobne ako je to za správny delikt. 
Zdôvodnenie: 
Nie je to v NZ priamo riešené pre osoby, ktoré sa dopustili priestupku. 
 	O 	N	Táto problematika je riešená v zákone o priestupkoch.	
MDVaRR SR 	K poznámkam pod čiarou k odkazom 5 a 11 
Odporúčame jednotlivé citácie právnych predpisov uviesť v chronologickom poradí (v súlade s prílohou č. 5 bod 22 Legislatívnych pravidiel vlády Slovenskej republiky). 	O 	ČA	Úpravou textu poznámky pod čiarou č. 11.	
SKDP 	K čl. I k § 13  
Navrhujeme zosúladiť dĺžku prechodného obdobia v dôvodovej správe so zákonom. 

Zdôvodnenie: 
V dôvodovej správe sú to 2 mesiace, v zákone 3 mesiace 
 	O 	A	Opravou textu dôvodovej správy.	
MDVaRR SR 	K osobitnej časti odôvodnenia k § 2 
Vzhľadom na to, že § 2 nie je členený na odseky, v tretej vete odporúčame vypustiť slová „v odseku 1“. 	O 	A	Opravou textu dôvodovej správy.	
SKDP 	K čl. I - nový bod  
Doplniť do zákona povinnosť príjemcovi poskytnúť platcovi bankové spojenie. 

Zdôvodnenie: 
V zákone nie je riešená povinnosť príjemcu poskytnúť platcovi bankové spojenie. Ak bude chcieť platiteľ splniť svoju povinnosť /bez sankcií/ bez tejto povinnosti mu to nemusí byť umožnené. 
 	O 	N	Pri neposkytnutí bankového spojenia existuje možnosť využiť poštové služby a doručiť peniaze prostredníctvom poštového podniku.	
MDVaRR SR 	K osobitnej časti odôvodnenia k § 13 
Z dôvodu nesúladu s návrhom ustanovenia § 13 odporúčame slovo „dvoch“ nahradiť slovom „troch“. 	O 	A	Opravou textu dôvodovej správy.	
SKDP 	K zákonu ako celku  
Odporúčame znenie zákona zosúladiť so znením dôvodovej správy alebo opačne. Vo viacerých bodoch nie je súlad, alebo v zákone nie je dopovedané to, čo je v dôvodovej správe. 

Navrhujeme, aby sa zákon vzťahoval iba na platby za plnenia z obchodných vzťahov medzi podnikateľmi, resp. medzi podnikateľom a občanom. 

Zdôvodnenie: 
Zo všeobecnej časti dôvodovej správy vyplýva, že zákon je navrhnutý na zamedzenie daňových podvodov a preto sa zavádza povinnosť bezhotovostnej platby v obchodnom styku nad určitý limit. 
Ale podľa znenia zákona sa zákon týka každej hotovostnej platby a to ako v obchodných, tak aj v občianskych vzťahoch. 
 	O 	ČA	Opravou textu dôvodovej správy a jej doplnením argumentov zahrnutia aj fyzických osôb pod pôsobnosť návrhu zákona.

Po dohode s MS SR je zákon aplikovateľný generálne 	
NBS 	 
A. Všeobecne 
1. V súlade s čl. 18 ods. 4 písm. i) Legislatívnych pravidiel vlády je potrebné doplniť predkladaciu správu k návrhu zákona o informáciu, či predložený návrh zákona má byť predmetom vnútrokomunitárneho pripomienkového konania. Podľa materiálu nejde v návrhu zákona o transpozíciu žiadnej smernice, no týka sa platieb, konkrétne obmedzenia využitia platobných prostriedkov. Z tohto dôvodu je podľa nášho názoru potrebné návrh zákona konzultovať s ECB v súlade s článkom 4 protokolu č. 4 o štatúte ESCB a ECB a podľa článku 2 ods. 1 druhá zarážka rozhodnutia Rady č. 98/415/ES z 29. júna 1998 o poradení sa s ECB národnými orgánmi ohľadom právnych predpisov, ktorý uvádza: „Orgány členských štátov sa poradia s ECB o akomkoľvek návrhu právneho predpisu v rámci svojej oblasti právomoci na základe zmluvy, a najmä platobných prostriedkov“. 
2. Návrh zákona je potrebné zosúladiť s terminológiou zákona č. 492/2009 Z. z. o platobných službách a o zmene a doplnení niektorých zákonov (napríklad § 2, § 6 a § 9, slová „platcom“ a „platca“ nahradiť slovami „platiteľom“ a „platiteľ). 
3. Dovoľujeme si upozorniť, že návrh zákona môže mať závažné celospoločenské dopady. Preto odporúčame dôkladnejšie analyzovať aj 
- jeho súlad so Zákonníkom práce, ktorý umožňuje vyplácať mzdu v akejkoľvek výške v hotovosti na pracovisku, prípadne s inými zákonmi umožňujúcimi platby v hotovosti, 
- jeho dopad na prípadné obmedzovanie ekonomickej aktivity vo väzbe na istotu zaplatenia a možnosť získania peňazí v hotovosti, 
- možné zvýšenie rizika nezaplatenia so všetkými následkami, 
- možné predraženie tovarov a služieb v dôsledku jeho sekundárnych dopadov, 
- dopad zákona na povinnosť občanov mať účty v bankách a platiť poplatky za platby uskutočnené vynúteným prevodom a zavedenie účtu v banke, 
- obmedzenie slobody občanov v zmysle zákona o platobných službách zvoliť si alebo sa dohodnúť s dodávateľom na spôsobe platby. 

 	O 	ČA	Návrh zákona bude predložený na vnútrokomunitárne pripomienkové konanie

Návrh v bode 2 neakceptujeme. Ide o pojmy na účely tohto zákona.

Upozornenia v bode 3 berieme na vedomie.	
NBS 	 
K jednotlivým ustanoveniam 
1. K § 2 
a) V § 2 je definícia "platby v hotovosti" univerzálna (pokrýva všetky platby v hotovosti vyššie ako 5 tis. eur napr. aj dary v rodinách a pod.) a svojou univerzálnosťou nie je v súlade s prekladacou správou, preto odporúčame, aby buď výnimky v zákone boli podstatne rozšírené alebo zmeniť definíciu platby v hotovosti tak, aby bola v súlade s predkladacou správou a adresná vo vzťahu k problému, ktorý zákon chce riešiť. Aj osobitná časť dôvodovej správy k § 2 uvádza: "Zákon výslovne zdôrazňuje, že nezáleží na tom, na základe akého právneho dôvodu k tomuto toku hotovosti dochádza.", čo je v zjavnom rozpore s predkladacou správou a s problematikou, ktorú má zákon riešiť. 
b) Definícia uvedená v § 2 sa nesprávne a nejednotne používa v § 4, 6, 7, 8, 9. Preto navrhujeme upraviť 
- v § 4 upraviť text takto: „Zakazuje sa platba v hotovosti ...“, 
- v § 6 ods. 1 upraviť znenie takto „Zákaz platby v hotovosti sa vzťahuje aj na odovzdanie hotovosti v cudzine...“, 
- v § 6 ods. 2 upraviť znenie takto: „Zákaz platby v hotovosti sa vzťahuje aj na prijatie hotovosti v cudzine...“, 
- v § 7 navrhujem upraviť uvodnú vetu takto: „Zákaz podľa § 4 sa nevzťahuje na platby v hotovosti vykonané“, 
- § 8, § 9 navrhujeme upraviť obdobne. 
c) V § 2 odporúčame v záujme jednoznačnosti zákona zadefinovať pojmy „platiteľ“ a „príjemca“. 

2. K § 5 ods. 1 
Slová „referenčné výmenné kurzy“ odporúčame nahradiť slovami „referenčný výmenný kurz“. 

3. K § 7 písm. c) 
Poznámku pod čiarou k odkazu 6) je potrebné upraviť takto: „§ 17 f ods. 1 zákona Národnej rady Slovenskej republiky č 566/1992 Zb. o Národnej banke Slovenska v znení neskorších predpisov“. 

4. K § 7 písm. e) 
Písmeno e) navrhujeme upraviť takto: „e) Národnou bankou Slovenska pri predaji alebo výmene bankoviek alebo mincí, vrátane výmeny slovenských korún za eurá v hotovostí“. Ustanovenie je potrebné rozšíriť z toho dôvodu, že NBS predáva okrem pamätných mincí aj zberateľské mince a môže predávať aj obchodné mince. Ustanovenie musí zahrnúť aj výmenu poškodených bankoviek alebo minci a výmenu neplatných slovenských korún za eurá. 

5. K § 7 
Ustanovenie § 7 odporúčame doplniť o nový bod k) v tomto znení „k) osobou, ktorá predáva tovar alebo služby prostredníctvom registračnej pokladnice“. Platby za tovar alebo služby v rámci napríklad maloobchodnej siete by nemali byť podľa nášho názoru obmedzené, pretože kupujúci kupuje tovar, pričom predávajúci mu vystaví doklad prostredníctvom registračnej pokladnice. 

 	O 	ČA	Ad Pripomienka 1a: Neakceptovaná
V súlade s výsledkom rozporového konania s MS SR sa zákon aplikuje univerzálne na všetky subjekty (podnikatelia i spotrebitelia). 

Ad Pripomienka 1b: Neakceptovaná
Vzhľadom na akceptovanie zásadnej pripomienky MS SR týkajúcej sa ... boli upravné znenia § 4, 6, 8 a 9.

Ad pripomienka 1C: Neakceptovaná
Podľa nášho názoru vzhľadom na univerzálnosť zákona nie je potrebné definovať pojmy platiteľ a príjemca.

Ad Pripomienka 2, 3 a 4 : Akceptované úpravou textu.

Ad Pripomienka 5: Neakceptovaná z dôvodu rozporu so zámerom predkladateľa.

	
NBS 	 
K dôvodovej správe 
1. K § 2 
V tretej vete je potrebné vypustiť slová „v odseku 1“, nakoľko sa § 2 na odseky nečlení. 

2. K § 4 
Slová „prijímať platbu“ odporúčame prijať v tvare „prijať platbu“, ktorý je použitý i v § 4 návrhu zákona. 

3. K § 7 písm. a) a h) 
V týchto písmenách je potrebné odstrániť gramatické chyby v skloňovaní. 

4. K § 7 písm. e) 
Text je potrebné upraviť v súlade s navrhnutým znením písmena e) v § 7 (časť B bod 4 tohto stanoviska). 
5. K § 8 a 9 
V prvej vete je potrebné slová „9 a 10“ nahradiť slovami „8 a 9“ a na koniec poslednej vety pripojiť slová „a príslušnosť colných orgánov“. 

6. K § 13 
Slovo „možno“ odporúčame vypustiť z dôvodu nadbytočnosti a slovo „dvoch“ nahradiť slovom „troch“, aby text dôvodovej správy zodpovedal zneniu návrhu zákona (§ 13). 

 	O 	A	Úpravou textu dôvodovej správy.	
ÚGKK SR 	Odoslané bez pripomienok 
Odoslané bez pripomienok 	O 			
SKAU 	návrhu zákona o obmedzení platieb v hotovosti 
Pripomienky SKAU k návrhu zákona o obmedzení platieb v hotovosti 

1. V Čl. I v § 2 sa doterajší text označuje ako odsek 1. 

2. V § 2 odseku 1 sa na konci vety pripája čiarka a text: 
„ak platba vznikla a uskutočňuje sa na základe akéhokoľvek právneho úkonu alebo právneho vzťahu.“ 
Odôvodnenie návrhu zmeny 
Navrhujeme doplniť charakteristiku a kritérium, čo je považované za platby podľa tohto zákona a koncipovať ich charakteristiku na základe právneho vzťahu. Ak by navrhovaná koncepcia nenastala, za platbu v hotovosti by sa na účely tohto zákona považoval napríklad aj úplatok alebo iné bezdôvodné plnenia alebo nenáležité výhody, pričom vykonávanie takýchto nelegálnych platieb (korupcia) nie je ani správnym deliktom, ani priestupkom, ale trestným činom. Ak zákon bude brať za základ faktický stav, navrhujeme aby jeho samostatná časť bola venovaná aj platbám v hotovosti v nadväznosti na trestné právo. 
Navrhujeme v § 2 doplniť zadefinovanie osôb, kto pre účely zákona je platca a príjemca. 

Odôvodnenie návrhu zmeny: 

Zákon obsahuje v § 2 definovanie pojmov pre tento zákon, ale chýba tam rozsah, na koho sa konkrétne zákon vzťahuje. 

3. V § 2 sa vkladá odsek 2 , ktorý znie: 
„(2) Platbou v hotovosti nie je platobná operácia podľa osobitného predpisu1a) „. 
Odkaz 1a ) znie: 
1a) § 2 odsek 2 zák. č. 492/2009 Z.z. v znení neskorších predpisov. 
Odôvodnenie návrhu zmeny 
Negatívne vymedzenie platby v hotovosti vytvára právnu istotu pri výberoch a vkladoch hotovosti uskutočňovaných poskytovateľmi platobných služieb medzi rôznymi používateľmi týchto služieb. 
4. V § 3 sa v prvej vete slovo „alebo“ nahrádza čiarkou a za slovo „zamestnanec“ sa vkladajú slová „ alebo splnomocnenec“. 
Odôvodnenie návrhu zmeny 
Ide o legislatívne spresnenie rozširujúce všeobecnejším spôsobom osoby konajúce za iné osoby. 
5. V § 4 sa na konci vety pripája čiarka a text: „ , ak tento zákon neustanovuje inak.“ 
Odôvodnenie návrhu zmeny 
Ide o legislatívne spresnenie. Zákaz v zákone má výnimky (§ 7). 
6. V § 5 prvý odsek znie: 
„(1) Hodnotou platby v hotovosti v inej mene ako je mena euro je menovitá hodnota bankoviek a mincí prepočítaná na eurá referenčným výmenným kurzom určeným a vyhláseným Európskou centrálnou bankou1) alebo Národnou bankou Slovenska k 1. januáru kalendárneho roka, v ktorom sa platba uskutočňuje“. 
Odôvodnenie návrhu zmeny 
Návrh smeruje k zjednodušeniu administratívnej záťaže pri prepočte cudzej meny meny na menu euro s cieľom, aby sa platby v cudzej mene nemuseli prepočítavať podľa aktuálnych kurzov, ale aby stanovenie fixného kurzu vytvorilo limity platné na celý kalendárny rok. 
V § 5 odsek 2: 
Navrhujeme doplniť prípady (ako je i v dôvodovej správe), kedy sa toto sčítanie nevykoná, resp. ako sa pre tento zákon chápe jeden právny vzťah. 
Odôvodnenie návrhu zmeny: 
Takto naviazané znenie zákona na súčet platieb v jednom zmluvnom vzťahu bude v praxi často problematické sledovať, aby sa vyhlo tomuto porušeniu zákona. 
Príklady: 
1. Jedným kontraktom zabezpečované priebežné dodávanie výrobkov - počas daného obdobia (môže to byť i niekoľko rokov), alebo firma zmluvne dohodla dodanie určitého množstva výrobkov, ktoré sa postupne vyrábajú a dodávajú (tiež to môže byť i niekoľko rokov), alebo firma má zmluvu o servise a starostlivosti o zariadenia, o pravidelnom uskutočňovaní služieb, zmluva o vedení účtovníctva, o právnom zastúpení, o daňovom poradenstve, o každoročnom overení účtovnej závierky - uzatvorené jednou zmluvou na dobu neurčitú. 
2. Ak je uzatvorená zmluva o dodaní predmetu zmluvy (napr. dielo) a v zmluve je dohodnuté plnenie po častiach – buď podľa dokončenia niektorých častí, alebo podľa dohodnutých finančných častí (%-om z celkovej ceny). 
3. Nie je v ustanovení zákona riešené, či pri skúmaní porušenia zákona sa pri zmluvnom vzťahu na dobu neurčitú budú započítavať hotovostné platby iba za obdobie, ktoré pre správny delikt nie je ešte premlčané, alebo za celé obdobie trvania zmluvy bez ohľadu na premlčateľnosť 2 rokov. 
4. Znenie tohto § sa bude v praxi veľmi problematicky sledovať a rôzne vykladať, preto odporúčame presnejšie zadefinovať. 

7. V § 6 v odsekoch 1 a 2 sa vypúšťa druhá veta. 
Odôvodnenie návrhu zmeny 
Ide o legislatívno technické riešenie z dôvodu, že výnimky zo zákazu podľa § 4 by mali byť v jednom paragrafe. 
8. V § 6 sa vypúšťa odsek 3. 
Odôvodnenie návrhu zmeny 
Vypustenie odseku 3 sa navrhuje z dôvodu novej legislatívno technickej úpravy textu. 
9. V § 7 sa doterajší text označuje ako odsek 1. 

10. V § 7 v písmene a) sa na konci čiarka nahrádza bodkočiarkou a dopĺňa sa text: 
„a to bez ohľadu na to, kto je používateľom 4a) platobných služieb v súvislosti s odovzdanou alebo prijatou platbou. “ 
Odkaz 4a ) znie: 
4a) § 23 odsek 6 zákona 492/2009 Z.z. 
Odôvodnenie návrhu zmeny 
Navrhuje sa doplnenie textu z dôvodu právnej istoty, aby za platbu v hotovosti nebola považovaná iba peňažná operácia vkladu na vlastný účet platiteľa, ale aj platba vykonaná platiteľom na bankový účet inej osoby, ak túto sumu platiteľ na tento cudzí účet vložil. 
11. V § 7 sa na konci odseku 1 bodka nahrádza čiarkou a dopĺňajú sa nové písmená k) až m), ktoré znejú: 

„k) navzájom medzi blízkymi osobami 11a); to neplatí ak ide o platby medzi takýmito osobami, ktoré sú predmetom účtovania alebo evidencie podľa osobitného predpisu11b) 
l) pri ktorých sa nezmení vlastníctvo k peňažným prostriedkom, 
m) pri zložení hotovosti do notárskej úschovy.“ 

Odkazy 11a ) a 11b) znejú: 
11a) § 116 zák. č. 40/1964 Zb. Občiansky zákonník v znení neskorších predpisov. 
11b) zák. č. 431/2002 Z,z. o účtovníctve v znení neskorších predpisov. 
Odôvodnenie návrhu zmeny 
Navrhujeme nepoužiť zákaz podľa § 4 ak ide o platby, ktoré sú vykonávané medzi blízkymi osobami napríklad vo forme svadobných a iných darov, výpomocí a podobne, ak účastníci takejto platby nemali záujem vzťah, na základe ktorého sa platba uskutočnila deklarovať a právne formalizovať. Samozrejme netýka sa to platieb, ktoré sa uskutočňujú medzi blízkymi osobami a majú byť zdanené. Novo navrhované znenie v písmene l) by malo zaručiť právnu istotu pri platbách, ktoré predstavujú rôzne prevody peňažných prostriedkov v rámci organizačných štruktúr, ktoré majú jedného vlastníka. Kvôli zachovaniu a významu inštitútu notárskej úschovy sa navrhuje doplniť novú výnimku v súvislosti so zložením hotovosti do notárskej úschovy. 
12. V § 7 sa vkladajú nové odseky 2 až 4, ktoré znejú: 

„(2) Zákaz odovzdať platbu v hotovosti v cudzine neplatí, ak má platca obvyklý pobyt, sídlo, prevádzkareň alebo miesto podnikania v cudzine alebo ak má k cudzine iný podobne trvalý vzťah a ak vykonáva platbu v hotovosti v súvislosti s týmto pobytom, sídlom alebo vzťahom“. 
„(3) Zákaz prijať platbu v hotovosti v cudzine neplatí, ak má príjemca obvyklý pobyt, sídlo, prevádzkareň alebo miesto podnikania v cudzine alebo ak má k cudzine iný podobne trvalý vzťah a ak vykonáva platbu v hotovosti v súvislosti s týmto pobytom, sídlom alebo vzťahom“. 
(4) Zákaz odovzdať platbu v hotovosti v tuzemsku neplatí, ak ju platca odovzdáva osobe s obvyklým pobytom, sídlom v cudzine. 
(5) Zákaz prijať platbu v hotovosti v tuzemsku neplatí, ak ju príjemca príjma od osoby s obvyklým pobytom, sídlom, prevádzkarňou v cudzine. 
Odôvodnenie návrhu zmeny 
Ide sčasti o legislatívno technické riešenie, aby výnimky zo zákazu podľa § 4 boli koncentrované v jednom ustanovení. Navrhované znenie odsekov 2 a 3 korešponduje so znením návrhu v pripomienkovom konaní. V odsekoch 4 a 5 navrhujeme doplniť nové výnimky, a to v prípadoch, ak sa príjma hotovosť od osôb, ktoré nie sú tuzemcami alebo ak takéto osoby požadujú platbu v hotovosti z dôvodu, že osobám, na ktoré sa nevzťahuje slovenská jurisdikcia nie je možné vnucovať tuzemskou legislatívou spôsob platby. Takisto sa nejaví ako vhodné zhoršovať podnikateľské prostredie v tuzemsku zákazom inkasa pohľadávok od zahraničných veriteľov. 
13. V § 8: 
Navrhujeme zadefinovať znenie priestupku a správneho deliktu pre §§ 8 bod c) a 9 bod c) tak, aby sa za jedno porušenie súčinnosti netrestali i zamestnanec i jeho zamestnávateľ PO. Treba určiť, v akom poradí sa bude určovať správny delikt a priestupok. 

Odôvodnenie zmeny návrhu: 
Ak súčinnosť podľa §11 vykoná PO, potom by už jej zamestnanec nemal mať povinnosť súčinnosti podľa §11 ako FO. Resp. ak tak PO neurobí a zamestnanec má mlčanlivosť z pracovnej zmluvy, mala by byť riešená za správny delikt iba PO. 

14. V § 11 sa druhá veta vypúšťa a doterajší text sa označuje ako odsek 1. 

15. V § 11 sa vkladá nový odsek 2, ktorý znie: 
„(2)Ustanovenie odseku 1 sa nevzťahuje na daňový úrad a nepoužije sa, ak povinnosť súčinnosti vylučujú osobitné predpisy15a)„. 

Odkaz 15a) znie: 
Napríklad § 30 zákona č. 540/2007 Z.z. o audítoroch, audite a dohľade nad výkonom auditu a o zmene a doplnení zákona č. 431/2002 Z.z. o účtovníctve v znení neskorších predpisov; § 18 zákona č. 78/1992 Zb. o daňových poradcoch a Slovenskej komore daňových poradcov; § 11 zákona o správe daní (daňový poriadok) a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov, § 23 zákona číslo 586/2003 Z.z. o advokácii a o zmene a doplnení zákona č. 455/1991 Zb. o živnostenskom podnikaní (živnostenský zákon) v znení neskorších predpisov; § 30 a § 147 zákona o sudcoch a prísediacich a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov. 
Odôvodnenie návrhu zmeny 
Porušenie mlčanlivosti, dôvernosti, tajomstva a podobne pri výkone niektorých činností alebo povolaní nemôže byť navrhovaným zákonom negované z dôvodu právnej istoty pri aplikácii osobitných predpisov. 
16. V § 12: 
Navrhujeme doplniť premlčaciu lehotu i na priestupkové konanie priamo do zákona, tak ako je to za správny delikt. 

Odvôvodnenie návrhu zmeny: 
V § 12 nie je priamo riešené pre túto skupinu osôb, konaných priestupkovým konaním. 

17. Návrh formálno technických úprav pojmov: 
1. Pojem cudzina navrhujeme nahradiť pojmom „zahraničie“ a následne zmeniť aj v texte návrhu zákona. 
2. Pojem „tým, kto je oprávnený“ (aplikovaný v § 7 písmená b, c, d,. nahradiť slovným spojením „osobami, oprávnenými“. 
3. Pojem „platca“ navrhujeme nahradiť pojmom „platiteľ (tak ako je to v zákone 492/2009 Z.z.). 
18. K dôvodovej správe 
Odporúčame znenie zákona zosúladiť so znením dôvodovej správy, lebo vo viacerých bodoch nie je súlad, alebo v zákone nie je dopovedané to, čo je v dôvodovej správe. Zároveň navrhujeme, aby sa zákon vzťahoval iba na platby za plnenia z obchodných vzťahov medzi podnikateľmi, resp. medzi podnikateľom a občanom. 
Odvôvodnenie návrhu zmeny 
Podľa dôvodovej správy všeobecnej časti vyplýva, že zákon je navrhnutý na zamedzenie daňových podvodov a preto sa zavádza povinnosť bezhotovostnej platby v obchodnom styku nad určitý limit. 
Ale podľa znenia zákona sa zákon týka každej hotovostnej platby i obchodných i v v občianskych vzťahoch.  	Z 	ČA	Ad Pripomienka 1 a 2: Neakceptované
Aj na základe diskusií s MS SR sú tieto návrhy nadbytočné. 

Ad Pripomienka 3: Neakceptovaná
Odôvodnené výnimky zo zákona sú uvedené v § 7. 

Ad pripomienka 4: Neakceptovaná z dôvodu, že nie je v súlade so zámerom predkladateľa rozširovať § 3 aj o inštitút plnomocenstva.

Ad pripomienka 5: Akceptovaním pripomienky MS SR sa táto pripomienka stala bezpredmetnou.

Ad pripomienka 6: Neakceptovaná z dôvodu nesúladu so zámerom predkladateľa. 

Ad pripomienky 7, 8, 9, 11 až 13 a 17: Neakceptované z dôvodu nesúladu so zámerom predkladateľa. 

Ad pripomienka 10: Akceptovaná

Ad pripomienky 14 a 15: Akceptovaním zásadnej pripomienky MS SR sa pripomienky SKAU stali bezpredmetnými.

Ad pripomienka 16: Neakceptovaná z dôvodu, že priestupky sú riešené v zákone o priestupkoch.

Ad pripomienka 18: Čiastočne akceptované úpravou znenia dôvodovej správy.
	
ARDAL	Odoslané bez pripomienok 
Odoslané bez pripomienok 	O			
FOV	K § 3 návrhu zákona

Odporúčame zvážiť formuláciu uvedeného paragrafu vzhľadom na to, že existujú aj iné formy zastúpenia, ktoré nie sú v tomto paragrafe vymenované, napríklad plná moc, nútený správca, atď., pritom tiež „konajú za zastupovaného“. Taxatívnym vymenovaním foriem zastúpenia môže nastať situácia, že niektorá forma zastúpenia bude vynechaná, preto odporúčame zvážiť všeobecnejšiu formuláciu § 3, prípadne zvážiť potrebu tohto ustanovenia v návrhu zákona.

K ods. § 7 návrhu zákona
Odporúčame zvážiť zaradenie Fondu ochrany vkladov medzi tie inštitúcie, na ktoré sa zákaz podľa § 4 návrhu zákona nevzťahuje, a to pre oblasť platieb súvisiacich s vyplácaním náhrad za nedostupné vklady v bankách podľa zákona 118/1996 Z.z. v platnom znení. 
Účelom návrhu zákona je zabrániť a obmedziť podvodné konania v daňovej oblasti, v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a podobne, a to zavedením povinnosti bezhotovostnej platby najmä v obchodnom styku nad určitý limit.  
Vzhľadom na funkciu a  účel systému ochrany vkladov, ktorým je najmä včasné zabezpečenie vyplácania náhrad za nedostupné vklady vkladateľom v bankách (za 20 dní s možnosťou predĺženia so súhlasom Národnej banky Slovenska o 10 dní), sme toho názoru, že účel, ktorý zabezpečuje systém ochrany vkladov na Slovensku nenapĺňa účel, ktorý je sledovaný prijatím návrhu zákona. 
Zároveň si dovoľujeme upozorniť na znenie ustanovenia § 10 ods. 1 zákona
č. 118/1996 Z.z., v ktorom je uvedené, že Fond ochrany vkladov určuje začatie, trvanie, spôsob a miesto vyplácania náhrad. Preto určenie limitu pre hotovostnú platbu návrhom zákona aj pre vyplácanie náhrad Fondom ochrany vkladov považujeme za určitý nesúlad návrhu tohto zákona s citovaným ustanovením zákona č. 118/1996 Z.z.	O	N	Pripomienka k § 3 nebola akceptovaná z dôvodu, že zámerom predkladateľa nie je rozšíriť ustanovenie tohto § 3 aj na splnomocenstvo.

Pripomienka k § 7 nebola akceptovaná, keďže podľa § 10 ods. 4 zákona č. 118/1996 Z. z. Fond ochrany vkladov vypláca náhrady za nedostupné vklady spravidla prostredníctvom banky. Zároveň bolo upravené znenie § 7. To znamená, že podľa § 7 písm. a) sa tento zákon nevzťahuje na poskytovateľov platobných služieb a keďže banky sú poskytovateľmi platobných služieb bude v prípade potreby možné prostredníctvom bánk vyplácať náhrady za nedostupné vklady. 	

Vysvetlivky  k použitým skratkám v tabuľke:	
O – obyčajná	
Z – zásadná