Author: koki
Last saved by: macuha
Company: Abyss Studios, Ltd.

Vyhodnotenie medzirezortného pripomienkového konania

Návrh nariadenia vlády Slovenskej republiky, ktorým sa ustanovuje suma minimálnej mzdy na rok 2013 

Spôsob pripomienkového konania | Skrátená lehota je z dôvodu nutnosti predložiť predmetný návrh nariadenia vlády Slovenskej republiky na rokovanie HSR do 14. septembra a povinnosti v súlade s § 7 ods. 5 zákona č. 663/2007 Z. z. o minimálnej mzde v znení neskorších predpisov ho do 30. septembra 2012 následne predložiť na rokovanie vlády Slovenskej republiky.
Počet vznesených pripomienok, z toho zásadných | 16  / 4
Počet vyhodnotených pripomienok | 15
Počet akceptovaných pripomienok, z toho zásadných | 8  / 1
Počet čiastočne akceptovaných pripomienok, z toho zásadných | 0  / 0
Počet neakceptovaných pripomienok, z toho zásadných | 7  / 3
Rozporové konanie (s kým, kedy, s akým výsledkom) |
Počet odstránených pripomienok |
Počet neodstránených pripomienok |

Sumarizácia vznesených pripomienok podľa subjektov
Č. | Subjekt | Pripomienky do termínu | Pripomienky po termíne | Nemali pripomienky | Vôbec nezaslali
1 . | Ministerstvo spravodlivosti Slovenskej republiky | | | x |
2 . | Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky | | | x |
3 . | Ministerstvo financií Slovenskej republiky | 4 (3o,1z) | | |
4 . | Ministerstvo kultúry Slovenskej republiky | | | x |
5 . | Ministerstvo hospodárstva Slovenskej republiky | 1 (0o,1z) | | |
6 . | Ministerstvo dopravy, výstavby a regionálneho rozvoja Slovenskej republiky | 3 (3o,0z) | | |
7 . | Ministerstvo pôdohospodárstva a rozvoja vidieka Slovenskej republiky | | | x |
8 . | Ministerstvo obrany Slovenskej republiky | 1 (1o,0z) | | |
9 . | Ministerstvo zahraničných vecí Slovenskej republiky | | | x |
10 . | Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky | | | | x
11 . | Ministerstvo životného prostredia Slovenskej republiky | | | x |
12 . | Ministerstvo školstva, vedy, výskumu a športu Slovenskej republiky | | | x |
13 . | Ministerstvo zdravotníctva Slovenskej republiky | | | x |
14 . | Úrad vlády Slovenskej republiky | | | | x
15 . | Protimonopolný úrad Slovenskej republiky | | | x |
16 . | Štatistický úrad Slovenskej republiky | 1 (1o,0z) | | |
17 . | Úrad geodézie, kartografie a katastra Slovenskej republiky | | | | x
18 . | Úrad jadrového dozoru Slovenskej republiky | | | x |
19 . | Úrad pre normalizáciu, metrológiu a skúšobníctvo Slovenskej republiky | | | x |
20 . | Úrad pre verejné obstarávanie | | | x |
21 . | Úrad priemyselného vlastníctva Slovenskej republiky | | | x |
22 . | Správa štátnych hmotných rezerv Slovenskej republiky | | | | x
23 . | Národný bezpečnostný úrad | | | | x
24 . | Národná banka Slovenska | 1 (1o,0z) | | |
25 . | Podpredseda vlády SR pre ľudské práva a národnostné menšiny | | | | x
26 . | Odbor aproximácie práva sekcie vládnej legislatívy Úradu vlády SR | | | x |
27 . | Najvyšší kontrolný úrad Slovenskej republiky | | | x |
28 . | Najvyšší súd Slovenskej republiky | | | x |
29 . | Generálna prokuratúra Slovenskej republiky | | | x |
30 . | Konfederácia odborových zväzov Slovenskej republiky | 1 (1o,0z) | | |
31 . | Asociácia zamestnávateľských zväzov a združení Slovenskej republiky | 1 (0o,1z) | | |
32 . | Národný inšpektorát práce | | | | x
33 . | Slovenská obchodná a priemyselná komora | | | | x
34 . | Sociálna poisťovňa | | | x |
35 . | Úrad pre dohľad nad zdravotnou starostlivosťou | | | x |
36 . | Ústredie práce, sociálnych vecí a rodiny | | | | x
37 . | Republiková únia zamestnávateľov | 2 (1o,1z) | | |
38 . | Centrum pre medzinárodnoprávnu ochranu detí a mládeže | | | | x
39 . | Ústredie práce, sociálnych vecí a rodiny | | | | x
40 . | Združenie miest a obcí Slovenska | | | | x
41 . | Únia miest Slovenska | | | | x
42 . | Bratislavský samosprávny kraj | | | | x
43 . | Nitriansky samosprávny kraj | | | | x
44 . | Prešovský samosprávny kraj | | | | x
45 . | Trenčiansky samosprávny kraj | | | | x
46 . | Trnavský samosprávny kraj | | | x |
47 . | Žilinský samosprávny kraj | | | | x
48 . | Magistrát hlavného mesta SR | | | | x
49 . | Banskobystrický samosprávny kraj | | | | x
50 . | Košický samosprávny kraj | | | | x
51 . | Inštitút pre výskum práce a rodiny | 1 (1o,0z) | | |
52 . | Európske spotrebiteľské centrum | | | | x
53 . | Magistrát mesta Košice | | | | x
54 . | Štátny dopravný úrad | | | | x
55 . | Odbor verejného obstarávania a prevádzky | | | | x
56 . | Úrad splnomocnenca vlády SR pre územnú samosprávu, integrovaný manažment povodí a krajiny | | | | x
57 . | Odbor právnych služieb a odvolacích konaní | | | | x
58 . | Operačné stredisko záchrannej zdravotnej služby | | | | x
59 . | Asociácia záchrannej zdravotnej služby | | | | x
60 . | Detská fakultná nemocnica s poliklinikou Bratislava | | | | x
61 . | Detská fakultná nemocnica s poliklinikou Banská Bystrica | | | | x
62 . | Detská fakultná nemocnica Košice | | | | x
63 . | Slovenská aliancia zriedkavých chorôb | | | | x
64 . | osobný úrad | | | | x
65 . | státna športová reprezentácia | | | | x
66 . | odbor registratúr a správy dokumentov | | | | x
| SPOLU | 16 (12o,4z) | 0 (0o,0z) | 20 | 36

Vyhodnotenie vecných pripomienok je uvedené v tabuľkovej časti.

Vysvetlivky  k použitým skratkám v tabuľke:
O – obyčajná | A – akceptovaná
Z – zásadná | N – neakceptovaná
| ČA – čiastočne akceptovaná

Subjekt | Pripomienka | Typ | Vyh. | Spôsob vyhodnotenia

MF SR

Všeobecne 
V doložke vybraných vplyvov žiadam 

a) upraviť v časti 2.1 Zhrnutie vplyvov na rozpočet verejnej správy v návrhu tabuľke č. 1 vo výdavkovej časti neprávne spočítanú sumu „Výdavky verejnej správy celkom“, aj v nadväznosti na tabuľku č. 4, v ktorej je vplyv na výdavky verejnej správy celkom uvedený v inej sume, 

b) upraviť v tabuľkách č. 1 a 2 Financovanie zabezpečené v rozpočte, kde nemožno uvádzať sumy s mínusovým znamienkom; v tejto časti sa má uvádzať krytie výdavkov rozpočtu verejnej správy, pričom nie je možné ich spočítavanie s príjmami rozpočtu, 

c) upraviť v tabuľke č. 2 riadku Rozpočtovo nekrytý vplyv / úspora uvedenú sumu, ktorá je totožná s financovaním zabezpečeným v rozpočte; rozpočtovo nekrytý vplyv alebo úspora môže vzniknúť iba na výdavkoch rozpočtu verejnej správy, a teda nie je možné tento vplyv vypočítavať ako výdavky štátneho rozpočtu mínus príjmy štátneho rozpočtu.

Z

A

MF SR

Všeobecne 
Zároveň je potrebné v doložke vplyvov 
a) objasniť vplyv na zdravotné poisťovne a Sociálnu poisťovňu uvádzaný v rámci celkových výdavkov, pretože z formulácie „Odvod zdravotného poistenia v prospech ZP a Odvod sociálneho poistenia v prospech SP“ nie je zrejmé, o aké výdavky ide a na základe akých predpokladov boli kvantifikované vyššie uvedené odvody, 

b) spresniť, či v prípade zdravotných poisťovní nejde o duplicitu, pretože sa súčasne v rámci celkových výdavkov uvádza aj „Použitie zvýšených zdrojov zdravotných poisťovní“ v rovnakej výške ako sa predpokladajú zvýšené odvody do zdravotných poisťovní.

O

A

MF SR

K § 1 
V § 1 uvádzacej vete, v súlade so splnomocňovacím ustanovením vykonávaného zákona, je potrebné za slovo „mzdy“ doplniť slová „ na rok 2013“.

O

A

MH SR

K § 1 
Žiadam upraviť § 1 nasledovne: 
"§ 1 
Suma minimálnej mzdy sa ustanovuje na 
a) 334,39 eura za mesiac pre zamestnanca odmeňovaného mesačnou mzdou, 
b) 1,922 eura za každú hodinu odpracovanú zamestnancom.". 

Zdôvodnenie: 
Vzhľadom k tomu, že návrh výšky minimálnej mzdy ide nad rámec ustanovený v § 8 ods. 2 zákona č. 663/2007 Z. z. o minimálnej mzde, žiadam uvedenú sumu nezvyšovať viac, než je spodná hranica pre zvýšenie sumy minimálnej mzdy ustanovená v zákone. Neadekvátne stanovenie hranice minimálnej mzdy je zásadným negatívnym vplyvom na podnikateľské prostredie, ktorý môže mať za následok obmedzenie tvorby nových pracovných miest a zvyšovanie nezamestnanosti. 

Pripomienka je zásadná.

Z

N

Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky navrhlo zvýšiť sumu minimálnej mzdy o 3,2 %, t.j. o 1 percentuálny bod viac, než predstavuje spodná hranica pre zvýšenie sumy minimálnej mzdy ustanovená v zákone o minimálnej mzde s prihliadnutím na vývoj indexu rastu spotrebiteľských cien za predchádzajúci kalendárny rok a očakávaný vývoj inflácie v roku 2012, ktorý podľa údajov Štatistického úradu Slovenskej republiky za rok 2011 dosiahol 103,9 % a za prvých 7 mesiacov roku 2012 ďalších 103,7 %. Zvýšenie sumy minimálnej mzdy iba o 2,2 %, navrhované MH SR by nemotivovalo nezamestnaných nájsť si zamestnanie, nakoľko suma životného minima sa od 1. júla t.r. zvýšila o 2,5 %.

MDVaRR SR | V predkladacej správe a v dôvodovej správe odporúčame slová „v zmysle“ a „v súlade“ nahradiť slovom „podľa“. | O | A |
MDVaRR SR | V predkladacej správe v odseku 4 odporúčame doplniť okrem úpravy sumy minimálnej mzdy na rok 2013 na 337, 70 eura mesačne aj úpravu sumy 1, 941 eura za každú hodinu odpracovanú zamestnancom. | O | A |
MDVaRR SR | V dôvodovej správe v osobitnej časti k § 1 odporúčame na konci odseku 2 vypustiť slová „za hodinu“. | O | A |

MO SR

K § 1 
V uvádzacej vete odporúčame za slovo mzdy vložiť slová „na rok 2013“.

O

A

ŠÚ SR

K Doložke vplyvov – sociálne vplyvy  
Odporúčame v Sociálnych vplyvoch na hospodárenie obyvateľstva, sociálnu exklúziu, rovnosť príležitostí a rodovú rovnosť a na zamestnanosť v bode 4.1 sumu „91,78 Eur“ nahradiť sumou „91,68 Eur“. 
Odôvodnenie: Uvedená suma by mala byť výsledkom delenia dvoch hodnôt: čistej zvýšenej mzdy - 3 502,2 tis Eur a počtu dotknutých zamestnancov - 38,2 tis. Výsledkom je hodnota 91,68, t.j. o 10 centov nižšia, ako je uvedené v príslušnej vete návrhu nariadenia vlády.

O

A

NBS

Navrhujeme, aby sa pri stanovení minimálnej mzdy na rok 2013 postupovalo tak ako v roku 2012, teda zvýšenie len o minimálnu možnú úroveň a to podľa vývoja priemernej mzdy v roku 2011: minimálna mzda v roku 2013 by tak mohla vzrásť o 2,2 %. 

V súčasnom období neistého domáceho a zahraničného dopytu môže mať príliš vysoké zvyšovanie minimálnej mzdy nepriaznivý vplyv na situáciu na trhu práce, najmä na ľudí 
s nízkou kvalifikáciou a dlhodobo nezamestnaných, a tiež v konečnom dôsledku aj na štátny rozpočet cez rast výdavkov súvisiacich s nezamestnanosťou ako aj na možný nižší výber daní z príjmov právnických i fyzických osôb.

O

N

Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky navrhlo zvýšiť sumu minimálnej mzdy o 3,2 %, t.j. o 1 percentuálny bod viac, než bol rast priemernej mzdy za rok 2011, na základe posúdenia vývoja kritérií, ustanovených § 6 zákona o minimálnej mzde, v tom najmä vývoj spotrebiteľských cien, ktorý podľa údajov Štatistického úradu Slovenskej republiky za rok 2011 dosiahol 103,9 %, pričom aj za prvých sedem mesiacov roku 2012 spotrebiteľské ceny ďalej rástli indexom 103,7 %. Na tomto raste sa najviac podieľal rast cien potravín a nealkoholických nápojov (106,1 % za rok 2011), výdavkov na dopravu (106,9 % za rok 2011 a 107,4 % za sedem mesiacov tohto roku) a výdavkov na bývanie, za vodu, elektrinu, plyn a iné palivá (105,0 % za rok 2011 a ďalších 104,7 % za 7 mesiacov tohto roku). O konečnej sume minimálnej mzdy rozhodne vláda Slovenskej republiky.

KOZ SR

Stanovisko k materiálu 17625/2012-M OPVA „Návrh nariadenia vlády SR, ktorým sa ustanovuje suma minimálnej mzdy na rok 2013“  
KOZ SR má k predloženému nariadeniu vlády SR nasledovnú pripomienku: 

KOZ SR opätovne navrhuje zvážiť úpravu sumy mesačnej minimálnej mzdy pre rok 2013 na úroveň 340,0 eur, čo predstavuje nárast v porovnaní s rokom 2012 o 3,9 %. Tento nárast považuje za odôvodniteľný vzhľadom na rast priemernej mzdy v hospodárstve SR, rast spotrebiteľských cien a rast produktivity práce. Takisto súvisí s dlhodobo pretrvávajúcim nepriaznivým trendom vo vývoji miezd od roku 2004.

O

N

Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky navrhlo o 1 bod vyšší percentuálny nárast minimálnej mzdy, než vyplýva z rastu priemernej mzdy za rok 2011, ktorý vymedzuje spodnú hranicu zvýšenia sumy minimálnej mzdy na základe posúdenia vývoja indexu rastu spotrebiteľských cien za rok 2011 a za sedem mesiacov roku 2012. Vyšší nárast by v súčasnom období neistého domáceho a zahraničného dopytu mohol mať negatívny vplyv na situáciu na trhu práce, najmä na ľudí s nízkou kvalifikáciou a dlhodobo nezamestnaných osôb bez praxe. O konečnej sume minimálnej mzdy rozhodne vláda Slovenskej republiky.

AZZZ SR

§1 
Navrhujeme prepracovať §1 predkladaného nariadenia vlády tak aby bol plne v súlade s § 8 ods. 2 zákona 663/2007 Z.z. v znení neskorších predpisov. 

Odôvodnenie: 
Ministerstvo navrhuje zvýšenie minimálnej mzdy o 3,2% . Podľa ustanovenia § 8 ods. 2 zákona 663/2007 Z.z. v znení neskorších predpisov sa suma mesačnej minimálnej mzdy na nasledujúci kalendárny rok určí najmenej vo výške súčinu platnej mesačnej minimálnej mzdy a indexu medziročného rastu priemernej mesačnej nominálnej mzdy zamestnanca v hospodárstve Slovenskej republiky zverejneného Štatistickým úradom Slovenskej republiky za kalendárny rok, ktorý predchádza kalendárnemu roku, v ktorom sa predkladá návrh na úpravu sumy minimálnej mzdy. Ten je 2,2 %. Teda ide o priame porušenie zákona na základe ktorého ministerstvo predkladá vláde návrh na úpravu minimálnej mzdy. Tento spôsob odôvodňujú ustanovením § 6, ktorý však jasne ustanovuje že podľa týchto ustanovení sa postupuje pri úprave minimálnej mzdy podľa § 7 ktorý upravuje spôsob rokovania sociálnych partnerov a nie rozhodovanie vlády. Teda na rokovanie HSR ministerstvo mohlo pri návrhu prihliadnuť na vývoj spotrebiteľských cien, zamestnanosti, priemerných mesačných miezd v hospodárstve Slovenskej republiky a životného minima, ale na rokovanie vlády sa postup podľa § 6 uplatniť nemôže a striktne platí dikcia § 8 ods.2.

Z

N

Podľa § 8 ods. 2 zákona č. 663/2007 Z. z. o minimálnej mzde v znení neskorších predpisov, ktorý je záväzný pre Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky, sa suma mesačnej minimálnej mzdy na nasledujúci kalendárny rok určí najmenej vo výške súčinu platnej mesačnej minimálnej mzdy a indexu medziročného rastu priemernej mesačnej nominálnej mzdy zamestnanca v hospodárstve Slovenskej republiky za predchádzajúci kalendárny rok. Ministerstvo preto môže navrhnúť aj vyššiu ako minimálnu sumu, čo v nadväznosti na zhodnotenie vývoja najmä spotrebiteľských cien aj využilo. Postup ministerstva je v súlade s ustanovením § 8 ods. 2 zákona o minimálnej mzde.

RUZ

Postoj RÚZ k materiálu 
RÚZ dlhodobo a konzistentne navrhuje nezvyšovať výšku minimálnej mzdy, nakoľko toto opatrenie z viacerých dôvodov uvedených v odôvodnení našej pripomienky považuje za ekonomicky škodlivé z dôvodov vytvárania prekážky zamestnanosti, prehlbovania regionálnych rozdielov, a zhoršenie konkurencieschopnosti slovenskej ekonomiky. RÚZ s predloženým návrhom zásadne nesúhlasí a odporúča ho stiahnuť z legislatívneho procesu.

O

N

Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky je v zmysle § 7 ods. 5 zákona o minimálnej mzde povinné do 30. septembra predložiť na rokovanie HSR a následne na rokovanie vlády Slovenskej republiky návrh nariadenia vlády, ktorým sa ustanovuje suma minimálnej mzdy na nasledujúci rok.

RUZ

Zásadná pripomienka k návrhu nariadenia ako celku 
RÚZ navrhuje predložené nariadenie neprijať a minimálnu mzdu nezvyšovať 

Odôvodnenie: 

1. Neadekvátne zvýšenie minimálnej mzdy by malo negatívne dopady na zamestnanosť, a to najmä na zamestnanosť sociálne najviac znevýhodnených skupín obyvateľstva. 
Zamestnávatelia zhodne uvádzajú, že minimálna mzda je príkladom regulácie na trhu práce, konkrétne zásahu do ceny (na trhu práce), ktorý najviac poškodzuje samotných zamestnancov tým, že im znemožňuje zamestnať sa za mzdu nižšiu ako regulovaná minimálna úroveň. Minimálna mzda, zvlášť neúmerne vysoká a zvlášť neúmerne zvyšovaná v čase hospodárskej krízy teda najviac poškodzuje najmä ohrozené sociálne skupiny, akými sú nízko kvalifikovaní občania, dlhodobo nezamestnaní so stratenými pracovnými návykmi, mladí ľudia vstupujúci na trh práce, ktorých hodnota práce nedosahuje úroveň minimálnej mzdy. 

2. Hlavným dôsledkom neadekvátneho zvyšovania minimálnej mzdy pritom je nárast nezamestnanosti, resp. znižovanie tempa jej poklesu, a to najmä v nižších príjmových skupinách. 
Nízko kvalifikovaní zamestnanci, ktorých hodnota práce nedosahuje minimálnu mzdu, sú v prípade očakávaných prepúšťaní najohrozenejšími, a najťažšie si hľadajú uplatnenie na trhu práce. Upozorňujeme najmä na fakt, že obrovským problémom trhu práce v SR je pretrvávajúca vysoká štrukturálna nezamestnanosť. Značné množstvo občanov považujeme pri súčasných úrovniach minimálnej mzdy za nezamestnateľných. Pri rešpektovaní základných princípov otvoreného a slobodného trhu práce treba podľa zamestnávateľských organizácií rešpektovať aj právo zamestnanca a zamestnávateľa dohodnúť sa na akejkoľvek mzde, ktorá vyhovuje obom zmluvným stranám, a podporovať kompromis medzi sociálnymi partnermi. 

3. Minimálna mzda na Slovensku už dnes patrí medzi relatívne najvyššie v celej Európskej únii vo vzťahu k výške priemernej mzdy. 
Úroveň hrubej minimálnej mzdy sa v januári 2012 pohybovali v rozpätí od 138,05 eur (Bulharsko) až po 1801,49 eur (Luxembursko). Spomedzi 20tich krajín EÚ, ktoré majú zavedenú plošnú minimálnu mzdu, 7 krajín ju má vyššiu ako 800 eur. 
Minimálnu mzdu je však potrebné porovnávať v súvislosti s celkovou cenovou úrovňou a hladinou miezd v každej danej krajine. Skutočnú vypovedajúcu hodnotu má porovnanie minimálnej mzdy s priemernou mzdou v priemysle a službách (bez verejnej správy), teda odvetviach, ktoré výška minimálnej mzdy priamo ovplyvňuje. Slovenská minimálna mzda pritom dosahuje 40% hrubej priemernej mzdy v národnom hospodárstve. 

4. Neúmerné zvyšovanie minimálnej mzdy podporí rast regionálnych rozdielov v SR. 
Pri takomto vysokom podiely minimálnej mzdy na hrubej mzde dochádza najmä v zaostalejších regiónoch k výraznému sťaženiu zamestnávania, a minimálna mzda je zásadnou prekážkou nárastu zamestnanosti! Dochádza k vzniku špirály, kde v zaostalejších regiónoch s vyššou mierou chudoby, nižšími mzdami a príjmami, je ešte zložitejšie (až nemožné) nájsť si prácu, ktorej pridaná hodnota by presiahla úroveň minimálnej mzdy, a zaostalosť regiónu sa tak prehlbuje. 

5. Neadekvátne zvyšovanie minimálnej mzdy je výlučne politickým opatrením bez ekonomického či sociálneho zdôvodnenia, ktoré by dokázalo jeho oprávnenosť. Naopak, ide z ekonomického i zo sociálneho hľadiska o výsostne škodlivý krok. 
Hlavným cieľom zvyšovania minimálnej mzdy je zvýšenie príjmov nízkopríjmových domácností a potláčanie chudoby. Existujú tri dôvody, prečo sa tieto ciele nedarí dosahovať zvyšovaním minimálnej mzdy. Po prvé, vyššia minimálna mzda môže odradiť zamestnávateľov od zamestnávania práve nízkokvalifikovaných a nízkopríjmových pracovníkov, ktorým má toto opatrenie pomôcť. Tento efekt môže byť obzvlášť silný v podmienkach krajiny ako Slovensko, s vysokou mierou dlhodobej nezamestnanosti. Po druhé, prepúšťanie spojené so zvýšenou minimálnou mzdou sa dotkne nízkopríjmových rodín. Vyšší negatívny efekt sa tak môže prejaviť v chudobnejších regiónoch v prípade vysokej regionálnej diferenciácie životnej úrovne, čo je opäť i prípad Slovenska. Po tretie, vyššia minimálna mzda môže znížiť rozsah pracovného tréningu, vzdelávania a pracovných skúseností – všetko dôležitých zdrojov zvyšovania miezd v budúcnosti. Tým klesne šanca týchto pracovníkov dosiahnuť lepšie platené pozície, ktoré sú najlepším prostriedkom k dosiahnutiu akceptovateľnej úrovne rodinného príjmu. 
Výsledky rozsiahleho výskumu v tejto oblasti ukazujú, že zvyšovanie minimálnej mzdy prináša viac negatív ako pozitív. Minimálna mzda redukuje zamestnanosť mladých a nízkokvalifikovaných pracovníkov. Minimálna mzda nepomáha ani chudobným a nízkopríjmovým rodinám, naopak, ich situáciu ešte zhoršuje a pomáha rozširovať chudobu. Navyše sú doložené dlhodobé negatívne efekty vyplývajúce z existencie minimálnej mzdy. Tá zhoršuje získavanie nových zručností pracovníkov čím znižuje ich príjmy. 
Rozsiahla báza vedeckých poznatkov na túto tému negatívne sociálne dopady minimálnej mzdy potvrdzuje. V zásade jedinou významnou publikáciou, ktorá hovorí o neutrálnosti minimálnej mzdy, je práca amerických ekonómov Davida Carda a Alana Kruegera, ktorí použili prirodzený experiment v čase, keď bola v štáte New Jersey zvýšená minimálna mzda (v susedných štátoch nie). Pomocou telefonického prieskumu medzi zamestnancami reštaurácií s rýchlym občerstvením (tradične nízko platená práca) zistili, že po zvýšení minimálnej mzdy sa zvýšila i zamestnanosť v tomto sektore, avšak nie štatisticky významne. Tento článok samozrejme vzbudil mnoho pozornosti, avšak žiadnemu výskumnému tímu sa jeho výsledky nepodarilo zreplikovať. Naopak, hneď v ďalšom článku David Neumark a William Wascher použili objektívnejšiu metodológiu použitím výplatných pások zo sietí KFC, Wendy’s a podobných, a zistili, že zvýšenie minimálnej mzdy štatisticky významne zvyšuje nezamestnanosť. Ďalší článok autorov Johna M. Abowda, Francisa Kramarza a Davida N. Margolisa sa zaoberal otázkou, či existuje efekt zvýšenia minimálnej mzdy na zamestnanosť a na pravdepodobnosť nájdenia zamestnania pre človeka, práve pracujúceho za minimálnu mzdu. Podľa tejto štúdie sa vo Francúzsku pri zvýšení minimálnej mzdy o 1 % zníži pravdepodobnosť zamestnania sa pre mužov o 1,3 % a pre ženy o 1 %. V USA sú výsledky pre mužov 0,4 % a pre ženy o 1,6 %.

Z

N

Navrhované zvýšenie sumy minimálnej mzdy Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky nepovažuje za neúmerne vysoké vo vzťahu k vývoju najmä indexu rastu spotrebiteľských cien. Podľa údajov Štatistického úradu Slovenskej republiky za rok 2011 dosiahol index rastu spotrebiteľských cien 103,9 % a za prvých 7 mesiacov roku 2012 spotrebiteľské ceny ďalej rástli indexom 103,7 %. Dosiaľ nebol exaktne potvrdený zjavný negatívny efekt zvýšenia minimálnej mzdy na zamestnanosť resp. mieru nezamestnanosti, ak sa suma minimálnej mzdy zvyšuje uvážene.

Inštitútu pre výskum práce a rodiny

Pripomienky 

k návrhu nariadenia vlády SR, ktorým sa ustanovuje suma minimálnej mzdy na rok 2013 (v rámci medzirezortného pripomienkového konania) 
________________________________________________________________________ 

K návrhu nariadenia máme nasledovné pripomienky: 

Navrhujeme (odporúčame), aby sa minimálna mzda na rok 2013 zvýšila nie o 3,2 % (o medziročný prírastok 2011/2010 priemernej nominálnej mesačnej mzdy v SR) – na 337,7 € mesačne, ale o 3,5 %, čo je percento očakávaného rastu spotrebiteľských cien na rok 2012 (2012/2011), t. j. na 338,65 € mesačne. 

Pri navrhovanom raste minimálnej mzdy berieme do úvahy aj skutočnosť, že zamestnanci s nízkymi mzdami sú „citlivejší“ na rast spotrebiteľských cien ako zamestnanci s vyššími mzdami. Súčasná (2012) mesačná netto minimálna mzda (283,38 €) totiž predstavuje len necelý 1,5 násobok (145,64 %) zo sumy platného mesačného životného minima jednotlivca na rok 2012 (194,58 €). 

V prípade takéhoto zvýšenia minimálnej mzdy (o 3,5 %) by sa v porovnaní s návrhom MPSVR SR mierne zvýšil pomer medzi minimálnou mzdou a očakávanou priemernou mesačnou nominálnou mzdou (tzv. Kaitzov index): v brutto vyjadrení z na 40,04 % 40,15 % a v netto (čistom) vyjadrení z 44,96 na 45,12 % (neklesol by pod 45 %). 

V prospech takéhoto zvýšenia minimálnej mzdy (o 3,5 %) slúži aj fakt, že sa v roku 2012 (2012/2011) očakáva rast produktivity práce z HDP o 3,5 %. Nie sme však zástancami rapídneho zvyšovania minimálnej mzdy, a to vzhľadom na pretrvávanie krízového obdobia, kedy očakávaný medziročný prírastok miery nezamestnanosti v roku 2012 (2012/2011) predstavuje 0,5 % (zvýšenie nezamestnanosti). Z tohto dôvodu nie sme zástancami ani zvyšovania minimálnej mzdy na rok 2013 o 3,9 % (o prírastok priemernej mzdy 2011/2010 a o očakávaný prírastok 2012/2011 HDP v bežných cenách).

O

N

O sume minimálnej mzdy na rok 2013 rozhodne v zmysle § 8 ods. 3 zákona o minimálnej mzde vláda najneskôr do 20. októbra 2012 s prihliadnutím na stanoviská sociálnych partnerov, vývoj kritérií na úpravu sumy minimálnej mzdy podľa § 6 tohto zákona, vývoj podielu čistej minimálnej mzdy z čistej priemernej mzdy najmenej za predchádzajúce dva kalendárne roky a s prihliadnutím na vývoj produktivity práce. Údaj o očakávanom raste produktivity práce z HDP za rok 2012 je v prílohe č. 1. Údaj o raste produktivity práce z HDP je súčasťou ukazovateľov, ku ktorých vývoju vláda pri rozhodovaní bude prihliadať.