TABUĽKA ZHODY
     právneho predpisu s právom Európskej únie
 									 																
Právny predpis EÚ	Právny predpis SR	
SMERNICA EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY 2010/75/EÚ
z 24. novembra 2010 o priemyselných emisiách
(integrovaná prevencia a kontrola znečisťovania životného prostredia) 	NZ - Návrh zákona č. .../2012 Z.z., ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 137/2010 Z.z. o ovzduší 
VM – návrh vyhlášky Ministerstva životného prostredia Slovenskej republiky o monitorovaní emisií zo stacionárnych zdrojov znečisťovania ovzdušia a kvality ovzdušia v ich okolí
VE -  návrh vyhlášky Ministerstva životného prostredia Slovenskej republiky ktorou sa vykonávajú niektoré ustanovenia zákona o ovzduší 
IPKZ – Návrh zákona č.../2012 Z.z., o integrovanej prevencii a kontrole znečistenia a zmenách niektorých zákonov
V-IPKZ – Návrh vyhlášky Ministerstva životného prostredia SR, ktorou sa vykonáva zákon č.   /2012 Z.z., o integrovanej prevencii a kontrole znečistenia a zmenách niektorých zákonov	

Článok	Text	Spôsob	Číslo	Článok	Text	Zhoda	Poznámky	
1	2	3	4	5	6	7	8	
Č:1
	Článok 1
Predmet úpravy

Touto smernicou sa stanovujú pravidlá integrovanej prevencie a kontroly znečisťovania životného prostredia pochádzajúceho z priemyselných činností.

Ustanovujú sa ňou aj pravidlá zamerané na prevenciu, alebo ak to nie je možné, na zníženie emisií do ovzdušia, vody a pôdy a predchádzanie vzniku odpadov s cieľom dosiahnuť vysokú úroveň ochrany životného prostredia ako celku.
				  			
Č:2	Článok 2
Rozsah pôsobnosti

1. Táto smernica sa uplatňuje na priemyselné činnosti, ktoré spôsobujú znečisťovanie uvedené v kapitolách II až VI.

2. Táto smernica sa neuplatňuje na aktivity v oblasti výskumu, aktivity v oblasti vývoja, ani na testovanie nových výrobkov a postupov.	

N	

IPKZ

§1 O2 písmeno c)

prevádzkami slúžiacimi na výskum, vývoj a skúšanie nových výrobkov a výrobných postupov			
Č:3	Článok 3

Vymedzenie pojmov

Na účely tejto smernice sa uplatňujú tieto vymedzenia pojmov:

1.	„látka“ je akýkoľvek chemický prvok a jeho zlúčeniny s výnimkou týchto látok:

rádioaktívne látky, ako sú vymedzené v článku 1 smernice Rady 96/29/Euratom z 13. mája 1996, ktorá stanovuje základné bezpečnostné normy ochrany zdravia pracovníkov a obyvateľstva pred nebezpečenstvami vznikajúcimi v dôsledku ionizujúceho žiarenia(2)

geneticky modifikované mikroorganizmy, ako sú vymedzené v článku 2 písm. b) smernice Európskeho parlamentu a Rady 2009/41/ES zo 6. mája 2009 o obmedzenom použití geneticky modifikovaných mikroorganizmov(3) 

geneticky modifikované organizmy, ako sú vymedzené v článku 2 bod 2 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2001/18/ES z 12. marca 2001 o zámernom uvoľnení geneticky modifikovaných organizmov do životného prostredia(4) 	

N

IPKZ	

§2 písmeno b)	

látka je akýkoľvek chemický prvok a jeho zlúčeniny s výnimkou týchto látok:
rádioaktívne látky,

geneticky modifikované organizmy a

geneticky modifikované mikroorganizmy			
	
2.	„znečisťovanie“ je priame alebo nepriame zavedenie látok, vibrácií, tepla alebo hluku do ovzdušia, vody alebo pôdy v dôsledku ľudskej činnosti, ktoré môže byť škodlivé pre ľudské zdravie alebo kvalitu životného prostredia, spôsobiť poškodenie hmotného majetku, alebo znehodnotiť či narušiť harmóniu životného prostredia a iné legitímne využívanie životného prostredia; 
	
N	
IPKZ	
§2 písmeno c)	
znečisťovanie je priame alebo nepriame vypúšťanie  látok, vibrácií, tepla alebo hluku ľudskou činnosťou do ovzdušia, vody alebo pôdy, ktoré môže byť škodlivé pre ľudské zdravie, môže negatívne ovplyvňovať kvalitu životného prostredia alebo hmotný majetok, môže znehodnocovať priaznivý stav životného prostredia alebo môže narušiť iné oprávnené využívanie životného prostredia,			
	3.	„zariadenie“ je stacionárna technická jednotka, v ktorej sa vykonáva jedna alebo viac činností uvedených v prílohe I alebo v prílohe VII časť 1 a všetky ostatné priamo s tým spojené činnosti na tom istom mieste, ktoré majú technickú nadväznosť na činnosti uvedené v uvedených prílohách a ktoré by mohli mať vplyv na emisie a znečisťovanie	N	IPKZ	§2 písmeno d)	prevádzka je 
1. stacionárna technická jednotka, v ktorej sa vykonáva jedna alebo viac činností uvedených v prílohe č. 1, ako aj všetky ostatné priamo s tým spojené činnosti na tom istom mieste, ktoré majú technickú nadväznosť na činnosti uvedené v prílohe č. 1 a ktoré môžu mať vplyv na emisie a znečisťovanie, alebo
2. stacionárna technická jednotka, iná ako uvedená v bode 1, ktorej prevádzkovateľ dobrovoľne požiadal o vydanie integrovaného povolenia			
	
4.	 „emisia“ je priame alebo nepriame uvoľnenie látok, vibrácií ,tepla alebo hluku z bodového zdroja alebo z plošných zdrojov zariadenia do ovzdušia, vody alebo pôdy;	
N	
IPKZ
	
§2 písmeno g)	
emisia je priame alebo nepriame uvoľnenie látok, vibrácií, tepla alebo hluku z bodového zdroja alebo z plošných zdrojov prevádzky do ovzdušia, vody alebo pôdy			
	5.	 „limitná hodnota emisií“ je množstvo vyjadrené pomocou určitých špecifických parametrov, koncentrácia a/alebo úroveň emisie, ktoré sa počas jedného alebo viacerých časových úsekov nesmie prevýšiť;	N	IPKZ	§2 písmeno h)	emisný limit je množstvo emisií vyjadrené v určitých špecifických ukazovateľoch, koncentráciách alebo úrovniach znečisťovania, ktoré nesmie byť prekročené za časovú jednotku			
	6.	„norma kvality životného prostredia“ je súbor požiadaviek stanovených v právnych predpisoch Únie, ktoré musí dané životné prostredie alebo jeho určitá časť v danom čase spĺňať;
	N	IPKZ	§2 písmeno i)	norma kvality životného prostredia je súbor požiadaviek na životné prostredie vyplývajúcich z právnych predpisov o ochrane životného prostredia, ktoré musia byť splnené na určenom mieste v určenom čase			
	7.	„povolenie“ je písomné oprávnenie prevádzkovať zariadenie alebo jeho časť, alebo spaľovacie zariadenie alebo jeho časť, spaľovňu odpadov alebo jej časť, alebo zariadenie na spoluspaľovanie odpadov alebo jeho časť;	N	IPKZ	§2 písmeno j)	integrované povolenie je rozhodnutie, ktoré oprávňuje prevádzkovateľa vykonávať činnosť v prevádzke alebo jej časti a ktorým sa určujú podmienky na vykonávanie činnosti v prevádzke a ktoré sa vydáva namiesto rozhodnutí, stanovísk, vyjadrení a súhlasov vydávaných podľa osobitných predpisov v oblasti životného prostredia, ochrany verejného zdravia, v oblasti poľnohospodárstva, v oblasti veterinárnej ochrany územia a stavebného poriadku, pokiaľ tieto predpisy neustanovujú inak. . Integrované povolenie sa môže vzťahovať na jednu prevádzku alebo na viacero prevádzok na tom istom mieste riadených jedným prevádzkovateľom			
	8.	„všeobecne záväzné pravidlá“ sú limitné hodnoty emisií alebo iné podmienky stanovené aspoň na odvetvovej úrovni, ktoré sú prijaté s úmyslom ich priameho použitia na stanovenie podmienok povolenia;
							
	9.	„podstatná zmena“ je zmena v charaktere alebo činnosti alebo rozšírenie zariadenia alebo spaľovacieho zariadenia, spaľovne odpadov alebo zariadenia na spoluspaľovanie odpadov, ktorá môže mať významné nepriaznivé účinky na ľudské zdravie alebo životné prostredie;	N

N

N	NZ

IPKZ

IPKZ	§ 14 
O 1

§ 2 písmeno k)

§ 22 ods. 6
	Nové zariadenia stacionárnych zdrojov a jestvujúce zariadenia stacionárnych zdrojov, na ktorých sa vykoná podstatná zmena musia zodpovedať najlepšej dostupnej technike5) a musia zabezpečovať ustanovené požiadavky na rozptyl emisií znečisťujúcich látok. Podstatná zmena je zmena v charaktere alebo v činnosti stacionárneho zdroja alebo jeho rozšírenie, ktorá môže mať významné nepriaznivé účinky na zdravie ľudí alebo životné prostredie. Pre vybrané zariadenia stacionárneho zdroja sa podstatná zmena ustanovuje vykonávacím predpisom podľa § 33 písm. a).

podstatná zmena je zmena v charaktere prevádzky alebo činnosti prevádzky alebo rozšírenie prevádzky, ktorá môže mať významné nepriaznivé účinky na ľudské zdravie alebo životné prostredie;  za podstatnú zmenu sa považuje zmena v užívaní, spôsobe prevádzkovania alebo rozsahu prevádzky, ak
1.	zmena podlieha povinnému hodnoteniu podľa osobitného predpisu,)
2.	zmena zahrňuje výnimky z emisných limitov podľa § 22 ods. 6 alebo vyplýva z prehodnotenia záväzných podmienok povolenia podľa § 30 a osobitných predpisov,)

(6)	V prípade určenia výnimiek z emisných limitov v porovnaní s úrovňou emisií uvedenými v najlepších dostupných technikách musí odôvodnenie obsahovať konkrétne dôvody pre udelenie výnimky vrátane odôvodnenia záväzných podmienok určených na základe udelenej výnimky vrátane výsledku posúdenia. Výnimky z emisných limitov sú podstatnými zmenami  a možno ich  uplatniť iba pokiaľ sa v konaní preukáže, že dosiahnutie úrovne znečisťovania súvisiacich s najlepšími dostupnými technikami by neúmerne viedlo k zvýšeným nákladom v porovnaní s environmentálnym prínosom z dôvodov
a) 	geografickej polohy alebo miestnych podmienok životného prostredia príslušnej prevádzky, alebo
b)   technických charakteristík príslušnej prevádzky.

	Ú		
	10.	„najlepšie dostupné techniky“ sú najúčinnejším a najpokrokovejším štádiom vývoja činností a metód prevádzkovania, ktoré naznačuje praktickú vhodnosť konkrétnych techník predstavovať základ pre limitné hodnoty emisií a iné podmienky povolenia navrhnuté s cieľom prevencie a v prípade, že to nie je možné, zníženia emisií a vplyvu na životné prostredie ako celok:
a)	„techniky“ zahŕňajú použitú technológiu aj spôsob, ktorým je zariadenie navrhnuté, postavené, udržiavané, prevádzkované a odstavené z činnosti;

b)	„dostupné techniky“ sú techniky vyvinuté do takej miery, ktorá dovoľuje ich použitie v príslušnom priemyselnom odvetví za ekonomicky a technicky únosných podmienok, pričom sa berú do úvahy náklady a prínosy, bez ohľadu na to, či sa tieto techniky používajú alebo vyrábajú v príslušnom členskom štáte, pokiaľ sú za primeraných podmienok dostupné prevádzkovateľovi;

c)	„najlepšie“ znamená najúčinnejšie na dosiahnutie všeobecne vysokého stupňa ochrany životného prostredia ako celku;
	N	IPKZ	§2 písmeno m)	najlepšia dostupná technika je najúčinnejší a najpokrokovejší stav rozvoja činností, technológií a spôsob ich prevádzkovania, ktorý preukazuje praktickú vhodnosť určitej techniky, najmä z hľadiska určovania emisných limitov sledujúcich predchádzanie vzniku emisií v prevádzke s cieľom prevencie a ak to nie je možné, aspoň zníženie emisií a vplyvu na životné prostredie, pričom
1. technika je použitá technológia v prevádzke,  spôsob, akým je prevádzka navrhnutá, postavená, udržiavaná, prevádzkovaná a akým je ukončená činnosť v nej,
2. dostupná technika je technika vyvinutá do takej miery, ktorá dovoľuje jej použitie v príslušnom priemyselnom odvetví za ekonomicky a technicky únosných podmienok, pričom sa berú do úvahy náklady a prínosy, bez ohľadu na to, kde sa uvedená technika používa alebo vyrába, pokiaľ je za primeraných podmienok dostupná prevádzkovateľovi,
3. najlepšia technika je najúčinnejšia technika na dosiahnutie všeobecne vysokého stupňa ochrany životného prostredia ako celku,
			
	11.	„referenčný dokument o BAT“ je dokument, ktorý vychádza z výmeny informácií uskutočnenej v súlade s článkom 13, je vypracovaný pre vymedzené činnosti a opisuje najmä uplatňované techniky, súčasné emisie a úrovne spotreby, zvážené techniky na určenie najlepších dostupných techník, ako aj závery o BAT a akékoľvek nové techniky, s osobitným prihliadnutím na kritériá uvedené v prílohe III;	N	IPKZ	§2 písmeno n)	referenčný dokument o najlepších dostupných technikách je dokument, ktorý je výsledkom výmeny informácií medzi členskými štátmi Európskej únie a Európskou komisiou, je vypracovaný pre vymedzené činnosti a opisuje uplatňované techniky, súčasné emisie a úrovne spotreby, techniky, ktoré je potrebné brať do úvahy pri určovaní najlepších dostupných techník, ako aj závery o najlepších dostupných technikách a akékoľvek nové techniky, s osobitným prihliadnutím na kritériá uvedené v prílohe č. 2			
	12.	„závery o BAT“ sú dokument, ktorý obsahuje časti referenčného dokumentu o BAT so závermi o najlepších dostupných technikách, ich opisom, informáciami na hodnotenie ich uplatniteľnosti, úrovňami znečisťovania súvisiacimi s najlepšími dostupnými technikami, súvisiacim monitorovaním, súvisiacimi úrovňami spotreby a prípadne s relevantnými opatreniami na sanáciu lokality;	N	IPKZ	§2 písmeno o)	závery o najlepších dostupných technikách sú dokumentom, ktorý obsahuje časti referenčného dokumentu o najlepších dostupných technikách, ich opis, informácie na hodnotenie ich uplatniteľnosti, úrovne znečisťovania zodpovedajúcimi najlepším dostupným technikám, súvisiace s monitorovaním, súvisiace úrovne spotreby a prípadné relevantné opatrenia na sanáciu lokality, ktorými sa ustanovujú závery o najlepších dostupných technikách			
	13.	„úrovne znečisťovania súvisiace s najlepšími dostupnými technikami“ sú škálou úrovní znečisťovania dosiahnutých za obvyklých prevádzkových podmienok pri použití najlepšej dostupnej techniky alebo kombinácie najlepších dostupných techník, ako sú opísané v záveroch o BAT, vyjadrenou ako priemer za dané časové obdobie za špecifikovaných referenčných podmienok;	N	IPKZ	§2 písmeno p)	úrovne znečisťovania zodpovedajúce najlepším dostupným technikám sú škálou úrovní znečisťovania dosiahnutých za obvyklých prevádzkových podmienok pri použití najlepšej dostupnej techniky alebo kombinácie najlepších dostupných techník, ako sú opísané v záveroch o najlepších dostupných technikách, vyjadrenou ako priemer za dané časové obdobie za špecifikovaných referenčných podmienok			
	14.	„nová technika“ je novátorská technika pre priemyselnú činnosť, ktorá by v prípade komerčného rozšírenia mohla poskytnúť buď vyššiu všeobecnú úroveň ochrany životného prostredia alebo aspoň rovnakú úroveň ochrany životného prostredia a vyššiu úsporu nákladov ako existujúce najlepšie dostupné techniky;	N	IPKZ	§2 písmeno l)	nová technika je novátorská technika pre priemyselnú činnosť, ktorá by v prípade komerčného rozšírenia mohla poskytnúť buď vyššiu všeobecnú úroveň ochrany životného prostredia alebo aspoň rovnakú úroveň ochrany životného prostredia a vyššiu úsporu nákladov ako existujúce najlepšie dostupné techniky			
	15.	„prevádzkovateľ“ je každá fyzická alebo právnická osoba, ktorá úplne alebo čiastočne prevádzkuje alebo riadi zariadenie alebo spaľovacie zariadenie, spaľovňu odpadov alebo zariadenie na spoluspaľovanie odpadov, alebo, ak to umožňujú vnútroštátne právne predpisy, osoba, na ktorú bola prenesená rozhodujúca hospodárska právomoc nad technickým fungovaním zariadenia alebo závodu;
	N	IPKZ	§2 písmeno q)	prevádzkovateľ je každá osoba, ktorá prevádzkuje prevádzku, alebo jej časť			
	16.	„verejnosť“ je jedna alebo viacero fyzických alebo právnických osôb a, v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi alebo praxou, ich združenia, organizácie alebo skupiny;	N	IPKZ	§10 O1	Verejnosť na účely tohto zákona je jedna alebo viacero fyzických osôb alebo právnických osôb, ich združenia alebo skupiny			
	17.	„dotknutá verejnosť“ je verejnosť, ktorá je alebo by pravdepodobne mohla byť postihnutá rozhodovaním, pokiaľ ide o udelenie alebo aktualizáciu povolenia alebo jeho podmienok, alebo ktorá má na tomto rozhodovaní záujem; na účely tohto vymedzenia pojmu sa má za to, že na tomto rozhodovaní majú záujem mimovládne organizácie, ktoré presadzujú ochranu životného prostredia a spĺňajú požiadavky vnútroštátneho práva; 
	N	IPKZ	§10 O2	Zainteresovaná verejnosť je verejnosť, ktorá je alebo môže byť dotknutá konaním pri vydávaní integrovaného povolenia pre novú prevádzku alebo integrovaného povolenia podstatnej zmeny v činnosti prevádzky alebo konaním pri prehodnocovaní a aktualizácii podmienok integrovaného povolenia uskutočňovanej v súlade s § 31 alebo ktorá má alebo môže mať na takomto konaní záujem			
	18.	„nebezpečné látky“ sú látky alebo zmesi v zmysle článku 3 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1272/2008 zo 16. decembra 2008 o klasifikácii, označovaní a balení látok a zmesí(1) 
	N	IPKZ	§2 písmeno r)	Odkaz na Čl. 3 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1272/2008 zo 16.decembra 2008 o klasifikácii, označovaní a balení			
	19.	„východisková správa“ sú informácie o stave kontaminácie pôdy a podzemných vôd príslušnými nebezpečnými látkami;
	N	IPKZ	§2 písmeno r)	východisková správa sú informácie o stave kontaminácie pôdy a podzemných vôd príslušným nebezpečnými látkami12			
	20.	„podzemná voda“ je podzemná voda v zmysle článku 2 bod 2 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2000/60/ESz 23. októbra 2000, ktorou sa stanovuje rámec pôsobnosti pre opatrenia Spoločenstva v oblasti vodného hospodárstva(2) 
	N	IPKZ	§2 písmeno r)	podzemná voda v zmysle 11

§ 3 ods. 3 zákona č. 364/2004 Z. z.
			
	21.	„pôda“ je vrchná vrstva zemskej kôry, ktorá sa nachádza medzi podložím a povrchom; pôda sa skladá z minerálnych častíc, organickej hmoty, vody, vzduchu a živých organizmov;
	N	IPKZ	§2 písmeno t)	pôda je vrchná vrstva zemskej kôry, ktorá sa nachádza medzi podložím a povrchom,  skladá sa z minerálnych častíc, organickej hmoty, vody, vzduchu a živých organizmov			
	22.	„environmentálna inšpekcia“ sú všetky činnosti vrátane návštev vykonávaných na mieste, monitorovania emisií a kontrol vnútorných správ a nadväzných dokumentov, overovania vnútorného monitorovania, kontrolovania použitých techník a primeranosti environmentálneho riadenia zariadenia, ktoré vykonáva príslušný orgán alebo ktoré sa vykonávajú v jeho mene s cieľom kontrolovať a presadzovať, aby zariadenia dodržiavali podmienky svojho povolenia, a v prípade potreby monitorovať ich vplyv na životné prostredie;
	N	IPKZ	§31 ods. 1 	environmentálna kontrola (ďalej len „kontrola“) je súbor činností vykonávaných inšpekcia podľa tohto zákona a osobitných predpisov12 s cieľom kontrolovať a presadzovať, aby prevádzkovatelia dodržiavali podmienky integrovaného povolenia, a v prípade potreby monitorovať vplyv na životné prostredie, vrátane miestnych zisťovaní vykonávaných v prevádzke, monitorovania emisií a kontrol vnútorných správ a nadväzných dokumentov, overovania vnútorného monitorovania, kontrolovania použitých techník a primeranosti environmentálneho riadenia prevádzky.			
	23.	„hydina“ znamená hydinu, ako je vymedzená v článku 2 bod 1 smernice Rady 90/539/EHS z 15. októbra 1990 o veterinárnych podmienkach, ktorými sa spravuje obchodovanie s hydinou a násadovými vajciami v rámci Spoločenstva a ich dovoz z tretích krajín(3),	N	IPKZ	Príloha č. 1, bod 6.6. odkaz 72) 	§ 2 písm. a) Nariadenia Vlády Slovenskej republiky č. 297/2003 Z.z. o zdravontých podmienkach pri výmenách hydiny a násadových vajec s členskými štátmi pri ich priemiestňovaní a dovoze z tretích krajín v není neskorších predpisov 			
	
24.	„palivo“ je akýkoľvek tuhý, kvapalný alebo plynný horľavý materiál;

25.	„spaľovacie zariadenie“ je akékoľvek technické zariadenie, v ktorom sa okysličujú palivá s cieľom využiť takto vzniknuté teplo;

26.	„komín“ je objekt, ktorý obsahuje jednu dymovú rúru alebo viaceré dymové rúry poskytujúce prechod pre vypúšťanie odpadových plynov do ovzdušia;

27.	„prevádzkové hodiny“ je čas vyjadrený v hodinách, počas ktorého je spaľovacie zariadenie ako celok alebo sčasti v prevádzke a vypúšťa do ovzdušia emisie s výnimkou období nábehu a odstávky;

28.	„stupeň odsírenia“ je pomer množstva síry, ktoré spaľovacie zariadenie za určité časové obdobie nevypustí do ovzdušia, k množstvu síry v pevnom palive, ktoré za rovnaké časové obdobie vstupuje do zariadení spaľovacieho zariadenia a používa sa v ňom;

29.	„domáce tuhé palivo“ je prirodzene sa vyskytujúce tuhé palivo spaľované v spaľovacom zariadení vybudovanom špeciálne na takéto palivo, ktoré sa ťaží v danej oblasti;

30.	„určujúce palivo“ je palivo, ktoré má spomedzi všetkých palív použitých v spaľovacom zariadení spaľujúcom viacero palív a využívajúcom rezíduá z destilácie a konverzie z rafinácie ropy pre vlastnú spotrebu, samostatne alebo s iným palivom, najvyššiu limitnú hodnotu emisií, ako je uvedené v prílohe V časť 1 alebo, v prípade viacerých palív s rovnakou limitnou hodnotou emisií, palivo s najvyšším tepelným príkonom spomedzi týchto palív;
	N

N

N

N

N

N

N	NZ

NZ

VE

VE

VE

VE

VE	§ 2 
P q)

§ 2
P p)

§2 Pe)

§2 Pg)

Príl 8 
ČI B5

§10 Ph)

Príl. 4 ČII B3.1	Palivom je tuhý, kvapalný alebo plynný horľavý materiál. 

Spaľovacie zariadenie je technické zariadenie, ktoré slúži na oxidáciu palív za účelom využitia takto vzniknutého tepla.

komínom objekt, ktorý obsahuje jeden prieduch alebo viac samostatných prieduchov na vypúšťanie odpadových plynov do ovzdušia,

prevádzkovými hodinami čas, počas ktorého je zariadenie alebo jeho časť v prevádzke  a vypúšťa emisie s výnimkou  nábehu a odstavovania, 

Emisný stupeň je emisný limit vyjadrený ako pomer hmotnosti znečisťujúcej látky vypúšťanej zo stacionárneho zdroja, z jeho časti alebo zo zariadenia na obmedzovanie emisií k hmotnosti tejto látky privedenej do procesu. Vyjadruje sa v percentách.

domácim tuhým palivom prirodzene vyskytujúce sa tuhé palivo, ktoré sa spaľuje v oblasti, v ktorej sa ťaží, v spaľovacom zariadení špeciálne vybudovanom pre takéto palivo,

Určujúce palivo je palivo, ktoré má najvyššiu hodnotu emisného limitu určenú podľa § 12 ods. 2; v prípade viacerých palív s rovnakým emisným limitom, palivo s najvyšším tepelným príkonom z týchto palív. 
	Ú

Ú		
	31.	„biomasa“ sú:

a)	produkty pozostávajúce z akejkoľvek rastlinnej hmoty pochádzajúcej z poľnohospodárstva alebo lesníctva, ktorá sa môže použiť ako palivo na účely zhodnotenia jej energetického obsahu;
b)	nasledujúci odpad:

i.	rastlinný odpad z poľnohospodárstva a lesníctva;
ii.	rastlinný odpad z potravinárskeho priemyslu, ak sa zhodnotí vytvorené teplo;
iii.	vláknitý rastlinný odpad z výroby buničiny a z výroby papiera z celulózy, ak sa spoluspaľuje na mieste výroby a vytvorené teplo sa zhodnocuje;
iv.	korkový odpad;
v.	drevný odpad s výnimkou drevného odpadu, ktorý môže obsahovať halogénované organické zlúčeniny alebo ťažké kovy následkom ošetrovania konzervátormi na drevo alebo nátermi, a ktorý zahŕňa najmä takýto drevný odpad pochádzajúci zo stavieb a demolácií;
	N	VE	§ 10
Pi)	biomasou produkty pozostávajúce z rastlinnej hmoty alebo časti rastlinnej hmoty pochádzajúce z poľnohospodárstva alebo lesného hospodárstva, ktoré sa môžu použiť ako palivo na účely zhodnotenia ich energetického obsahu a nasledujúci odpad
1.  rastlinný odpad z poľnohospodárstva a lesného hospodárstva, 
2. rastlinný odpad z potravinárskeho priemyslu, ak sa teplo zo spaľovania využíva  na výrobu energie,
3. vláknitý drevný odpad z prvotnej výroby celulózy a výroby papiera z celulózy, ak je spoluspaľovaný v mieste vzniku a teplo zo spaľovania sa využíva na výrobu energie,
4.  korkový odpad,
5. drevný odpad okrem drevného odpadu, ktorý by v dôsledku ošetrenia konzervačnými látkami alebo ochrannými nátermi mohol obsahovať halogénované organické zlúčeniny alebo ťažké kovy, najmä drevný odpad pochádzajúci zo stavebných a búracích prác,
			
	32.	 „spaľovacie zariadenie na spaľovanie viacerých druhov palív“ je každé spaľovacie zariadenie, ktoré môže spaľovať súčasne alebo striedavo dva alebo viac druhov palív;

33.	„plynová turbína“ je každý rotujúci stroj, ktorý premieňa tepelnú energiu na mechanickú prácu, pozostávajúci najmä z kompresora, tepelného zariadenia, v ktorom sa okysličujú palivá na zahrievanie pracovnej kvapaliny, a turbíny;

34.	„plynový motor“ je spaľovací motor, ktorý pracuje na základe Ottovho cyklu a na spaľovanie paliva používa zážihové zapaľovanie alebo v prípade dvojpalivových motorov kompresné zapaľovanie; 

35.	„naftový motor“ je spaľovací motor, ktorý pracuje na základe Dieselovho cyklu a na spaľovanie paliva používa kompresné zapaľovanie;

36.	„malá izolovaná sústava“ je malá izolovaná sústava, ako je vymedzená v článku 2 bod 26 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2003/54/ES z 26. júna 2003 o spoločných pravidlách pre vnútorný trh s elektrickou energiou(1) 

37.	„odpad“ je odpad, ako je vymedzený v článku 3 bod 1 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2008/98/ES z 19. novembra 2008 o odpade(2) 

38.	„nebezpečný odpad“ je nebezpečný odpad, ako je vymedzený v článku 3 bod 2 smernice 2008/98/ES;

39.	„zmesový komunálny odpad“ je odpad z domácností, ako aj komerčný odpad, priemyselný odpad a odpad z inštitúcií, ktorý sa v dôsledku svojej povahy a zloženia podobá odpadu z domácností, ale okrem častí uvedených pod záhlavím20 01 prílohy k rozhodnutiu 2000/532/ES(3) 

40.	„spaľovňa odpadov“ je akákoľvek stacionárna alebo mobilná technická jednotka a zariadenie určené pre tepelné spracovanie odpadov so zužitkovaním vznikajúceho spaľovacieho tepla alebo bez neho, prostredníctvom spaľovania oxidáciou odpadov, ako aj ostatných procesov tepelného spracovania, ako sú pyrolytické, splyňovacie alebo plazmové procesy, pokiaľ sa látky vznikajúce pri spracovaní následne spaľujú;

41.	„zariadenie na spoluspaľovanie odpadov“ je akákoľvek stacionárna alebo mobilná technická jednotka, ktorej hlavným účelom je výroba energie alebo materiálnych výrobkov a ktorá využíva odpady ako základné alebo prídavné palivo alebo v ktorom sa odpady tepelne spracovávajú s cieľom zneškodnenia prostredníctvom spaľovania oxidáciou odpadov, ako aj inými procesmi tepelného spracovania, ako pyrolytické, splyňovacie alebo plazmové procesy, ak sa látky, ktoré pri tomto spracovaní vznikajú, následne spaľujú;

42.	„menovitá kapacita“ je súčet spaľovacích výkonov pecí, z ktorých sa spaľovňa odpadov alebo zariadenie na spoluspaľovanie odpadov skladá, ako stanovil výrobca a potvrdil prevádzkovateľ, pričom sa náležite zohľadnilo spalné teplo odpadov, vyjadrené ako množstvo odpadu spáleného za hodinu;

43.	„dioxíny a furány“ sú všetky polychlórované dibenzo-p-dioxíny a dibenzofurány uvedené v prílohe VI časť 2;

44.	„organická zlúčenina“ je akákoľvek zlúčenina, ktorá obsahuje minimálne uhlík a jeden alebo niekoľko z nasledujúcich prvkov: vodík, halogény, kyslík, síru, fosfor, kremík alebo dusík, s výnimkou oxidov uhlíka a anorganických uhličitanov a hydrouhličitanov;

45.	„prchavá organická zlúčenina“ je akákoľvek organická zlúčenina, vrátane frakcií kreozotu, ktorá má pri teplote293,15 K tlak pár 0,01 kPa alebo viac, alebo ktorá má zodpovedajúcu prchavosť za konkrétnych podmienok použitia;

46.	„organické rozpúšťadlo“ je akákoľvek prchavá organická zlúčenina, ktorá sa používa na ktorýkoľvek z týchto účelov:
a)	samostatne alebo v kombinácii s ostatnými činidlami bez toho, že by prechádzala chemickou zmenou, na rozpúšťanie surovín, výrobkov alebo odpadových materiálov;
b)	ako čistiaci prostriedok na rozpúšťanie znečisťujúcich látok;
c)	ako rozpúšťadlo;
d)	ako disperzné médium;
e)	na úpravu viskozity;
f)	na úpravu povrchového napätia;
g)	ako zmäkčovadlo;
h)	ako konzervačný prostriedok;

47.	„náter“ je náter, ako je vymedzený v článku 2 bod 8 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2004/42/ES z 21. apríla2004 o obmedzení emisií prchavých organických zlúčenín unikajúcich pri používaní organických rozpúšťadiel v určitých farbách a lakoch a vo výrobkoch na povrchovú úpravu vozidiel(4) 
	N

N

N

N

n.a.

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N	VE

VE

VE

VE

NZ

NZ

VE

Zák. č.
137/2010 Z.z.

NZ

NZ

VE

VE

VE

VE	§10 Pf)

§10 Pb)

§10 Pc)

§10 Pd)

§2 Pp)

§2Pq)

§22Pb)

§ 2
P h)

§ 2
P i)

§18 O8 Pc)

Príl. 2 
Ć I 

§28Pb)

§28 Pa)

§28 Pk)	viacpalivovým spaľovacím zariadením spaľovacie zariadenie, ktoré môže spaľovať súčasne alebo striedavo dva alebo viac typov palív,

plynovou turbínou rotujúci stroj, ktorý premieňa tepelnú energiu na mechanickú prácu, a jej hlavnými strojnotechnologickými prvkami sú kompresor, spaľovacia komora, v ktorej sa palivo spaľuje  na ohrev pracovného média, a turbína,

zážihovým motorom spaľovací motor, ktorý pracuje na základe Ottovho cyklu a na spaľovanie paliva využíva zážihové zapaľovanie alebo v prípade dvojpalivových motorov kompresné zapaľovanie,

vznetovým motorom spaľovací motor, ktorý pracuje na základe Dieselovho cyklu a na spaľovanie paliva používa kompresné zapaľovanie,

ustanovenie nie je predmetom transpozície

p) odpadom každá vec vymedzená v osobitnom zákone,3)

q) nebezpečným odpadom každá vec vymedzená v osobitnom zákone,3a)“.
Poznámka pod čiarou k odkazu 3a) znie:
„3a) § 2 ods. 13 zákona č. 223/2001 Z. z.“.

zmesovým komunálnym odpadom odpad z domácností alebo komerčný odpad, priemyselný odpad a odpad z organizácií, ktorý je v dôsledku svojej povahy a zloženia podobný odpadu z domácností okrem skupín odpadu uvedených pod záhlavím 2001 a 2002 podľa osobitného predpisu.)

Spaľovňou odpadov stacionárne technické zariadenie alebo mobilné technické zariadenie, ktoré slúži na tepelnú úpravu odpadov s využitím alebo bez využitia tepla vznikajúceho pri spaľovaní; sú to zariadenia na spaľovanie odpadov oxidáciou, zariadenia na iné postupy tepelnej úpravy odpadov, ako je pyrolýza, splyňovanie alebo plazmové procesy, ak sa látky vzniknuté pri týchto postupoch následne spália. 

Zariadením na spoluspaľovanie odpadov stacionárne zariadenie alebo mobilné zariadenie, ktorého hlavným účelom je výroba energie alebo iného materiálového produktu, v ktorom sa odpady používajú ako riadne palivo alebo prídavné palivo alebo v ktorom sa odpady tepelne upravujú na účely ich zneškodnenia oxidáciou odpadov, ako aj inými procesmi tepelného spracovania, ako je pyrolýza, splynovanie alebo plazmové procesy, ak sa  látky, ktoré pri  tomto  spracovaní vznikajú, následne  spália; ak sa spoluspaľovanie odpadov uskutočňuje tak, že hlavným účelom zariadenia na spoluspaľovanie odpadov nie je výroba energie alebo iného materiálového produktu, ale tepelná úprava odpadov, zariadenie na spoluspaľovanie odpadov sa považuje za spaľovňu odpadov.

Celkovou spaľovacou katpacitou spaľovne odpadov alebo zariadenia na spoluspaľovanie odpadov ako súhrn výrobcom určených aprevádzkovateľom spaľovne alebo zariadenia na spoluspaľovanie  odpadov potvrdených spaľovacích výkonov všetkých spaľovacích liniek, ktoré tvoria komplex spaľovne odpadov alebo zariadenia na spoluspaľovanie odpadov, vyjadrených ako množstvom spaľovaných  odpadov za hodinu pri zohľadnení výhrevnosti odpadov
polychlórované dibenzo-p-dioxíny a dibenzofurány

ide o všeobecne známy pojem, netreba ho transponovať

prchavou organickou zlúčeninou organická zlúčenina, ktorá má pri teplote 20˚C (293,15 K) tlak pár 0,01 kPa a viac alebo ktorá má zodpovedajúcu prchavosť za konkrétnych podmienok použitia, vrátane frakcií kreozotu; členenie prchavých organických zlúčenín s označením rizika  je uvedené v § 30 ods. 1,

organickým rozpúšťadlom prchavá organická zlúčenina, ktorá sa používa:
1.	na rozpúšťanie surovín, výrobkov alebo odpadových látok, samostatne alebo v kombinácii s inými činidlami bez toho, že by prechádzala chemickou zmenou, 
2.	ako čistiaci prostriedok na rozpúšťanie znečisťujúcich látok,
3.	ako rozpúšťadlo, 
4.	ako disperzné médium, 
5.	ako prostriedok na úpravu viskozity, 
6.	na úpravu povrchového napätia, 
7.	ako zmäkčovadlo alebo 
8.	ako konzervačný prostriedok,

náterovou látkou je náterová látka vymedzená  osobitným predpisom,)

	

Ú

Ú

		
Č:4	Článok 4
Povinnosť byť držiteľom povolenia

1. Členské štáty prijmú potrebné opatrenia na zabezpečenie toho, aby žiadne zariadenia alebo spaľovacie zariadenia, spaľovne odpadov alebo zariadenia na spoluspaľovanie odpadov neboli prevádzkované bez povolenia.

Odchylne od prvého pododseku môžu členské štáty zaviesť postup registrácie zariadení, na ktoré sa vzťahuje len kapitola V. 

Postup registrácie je špecifikovaný v záväznom akte a zahŕňa minimálne notifikáciu príslušnému orgánu prevádzkovateľom zariadenia o úmysle prevádzkovať zariadenie.

2. Členské štáty sa môžu rozhodnúť ustanoviť, že povolenie sa vzťahuje na dve zariadenia alebo viac zariadení alebo ich časti prevádzkované tým istým prevádzkovateľom na rovnakom mieste. 
V prípade, že sa povolenie vzťahuje na dve alebo viaceré zariadenia, obsahuje podmienky na to, aby sa zabezpečilo, že všetky zariadenia spĺňajú požiadavky tejto smernice. 

3. Členské štáty sa môžu rozhodnúť ustanoviť, že povolenie sa vzťahuje na viac častí zariadenia prevádzkovaných rôznymi prevádzkovateľmi. V takom prípade povolenie spresní zodpovednosti jednotlivých prevádzkovateľov.	N	IPKZ	§ 3 
O7	Ak sa v jednej prevádzke vykonáva viac činností vykonávaných viacerými prevádzkovateľmi, vydá sa povolenie, ktoré sa vzťahuje na viac častí prevádzky prevádzkovaných rôznymi prevádzkovateľmi, pričom sa v povolení spresnia povinnosti jednotlivých prevádzkovateľov.			
Č:5	Článok 5
Udelenie povolenia

1. Bez toho, aby boli dotknuté iné požiadavky ustanovené vo vnútroštátnych právnych predpisoch alebo v právnych predpisoch Únie, príslušný orgán udelí povolenie, ak zariadenie spĺňa požiadavky tejto smernice.

2. Členské štáty prijmú opatrenia potrebné na úplnú koordináciu povoľovacích konaní a podmienok povolení v prípade, ak sa na týchto konaniach zúčastňuje viac ako jeden príslušný orgán alebo viac ako jeden prevádzkovateľ alebo sa udeľuje viac ako jedno povolenie s cieľom zaručiť účinný integrovaný prístup všetkých orgánov príslušných v tomto konaní.
3. V prípade nových zariadení alebo v prípade podstatnej zmeny, na ktoré sa vzťahuje článok 4 smernice 85/337/EHS, sa pri udeľovaní povolenia preskúma a použije akákoľvek relevantná získaná informácia alebo záver, ku ktorému sa dospeje podľa článkov 5, 6, 7 a 9 uvedenej smernice.	

N	

IPKZ	

§ 19 
O1	
Inšpekcia vydá integrované povolenie, ktorým sa povoľuje činnosť v prevádzke, ak znečisťovanie z nej nespôsobí prekročenie normy kvality životného prostredia a ak sú súčasne splnené aj ostatné podmienky podľa tohto zákona a predpisov upravujúcich konania, ktoré boli súčasťou integrovaného povoľovania			
Č:6	Článok 6
Všeobecne záväzné pravidlá

Bez toho, aby bola dotknutá povinnosť mať povolenie, môžu členské štáty do všeobecne záväzných pravidiel začleniť požiadavky pre určité kategórie zariadení alebo spaľovacích zariadení, spaľovní odpadov alebo zariadení na spoluspaľovanie odpadov.

V prípade prijatia všeobecne záväzných pravidiel môže povolenie obsahovať len odkaz na takéto pravidlá.							
Č:7	Článok 7
Mimoriadne udalosti a havárie

Bez toho, aby bola dotknutá smernica Európskeho parlamentu a Rady 2004/35/ES z 21. apríla 2004 o environmentálnej zodpovednosti pri prevencii a odstraňovaní environmentálnych škôd(1)  v prípade akejkoľvek mimoriadnej udalosti alebo havárie významne ovplyvňujúcej životné prostredie prijmú členské štáty opatrenia potrebné na to, aby zabezpečili, že:

a) prevádzkovateľ ihneď informuje príslušný orgán;
b) prevádzkovateľ ihneď prijme opatrenia na obmedzenie následkov na životné prostredie a zabránenie ďalším možným mimoriadnym udalostiam alebo haváriám;
c) príslušný orgán vyžaduje, aby prevádzkovateľ prijal akékoľvek dodatočné vhodné opatrenia, ktoré príslušný orgán považuje za potrebné na obmedzenie následkov na životné prostredie a zabránenie ďalším možným mimoriadnym udalostiam alebo haváriám.

N	

IPKZ	
§27 	

(1) V prípade akejkoľvek mimoriadnej udalosti alebo havárie významne ovplyvňujúcej životné prostredie je prevádzkovateľ povinný bez zbytočného odkladu informovať inšpekciu.
(2) Prevádzkovateľ je povinný prijať opatrenia na obmedzenia následkov na životné prostredie a zabránenie ďalších možných mimoriadnym udalostiam alebo haváriám.
(3) Inšpekcia vykoná kontrolu prijatých opatrení a v prípade zistenia nedostatkov uloží rozhodnutím o prijatí dodatočných opatrení akékoľvek ďalšie vhodné opatrenia, ktoré považuje za potrebné na obmedzenie následkov na životné prostredie a zabránenie ďalším možným mimoriadnym udalostiam alebo haváriám.
(4) Prijaté nápravné opatrenia môžu byť tiež súčasťou prijatých opatrení v zmysle osobitného predpisu			
Č:8	Článok 8
Nedodržiavanie podmienok povolenia 

1. Členské štáty prijmú opatrenia potrebné na to, aby boli dodržané podmienky povolenia. 

2. V prípade porušenia podmienok povolenia členské štáty zabezpečia, aby: 

a) prevádzkovateľ okamžite informoval príslušný orgán;

b) prevádzkovateľ ihneď prijal opatrenia potrebné na zabezpečenie opätovného splnenia požiadaviek v čo najkratšom možnom čase;

c) príslušný orgán požadoval, aby prevádzkovateľ prijal akékoľvek dodatočné vhodné opatrenia, ktoré príslušný orgán považuje za potrebné na opätovné splnenie požiadaviek.

Ak porušenie podmienok povolenia predstavuje bezprostredné nebezpečenstvo pre ľudské zdravie alebo hrozí spôsobenie okamžitého významného negatívneho účinku na životné prostredie, prevádzkovanie zariadenia, spaľovacieho zariadenia, spaľovne odpadov, zariadenia na spoluspaľovanie odpadov alebo ich príslušnej časti sa pozastaví až dovtedy, kým nebude opäť zabezpečené splnenie požiadaviek podľa podmienok prvého pododseku písm. b) a c).	

N	

IPKZ	

§ 30 O 4 

§ 30 O 4 c)

§ 30 O 4e)

§ 30 O 4f)

§ 30 O 5

Prevádzkovateľ je povinný na účely kontroly plnenia povinností podľa odseku 1

bezodkladne informovať orgán štátneho dozoru o porušení podmienok integrovaného povolenia

v prípade porušenia podmienok integrovaného povolenia bezodkladne prijať opatrenie potrebné na zabezpečenie opätovného splnenia požiadaviek integrovaného povolenia
odstrániť v určenej lehote nedostatky zistené kontrolou prevádzky a vykonať dodatočné vhodné nápravné opatrenia v prevádzke uložené orgánom štátneho dozoru
Orgán štátneho dozoru je oprávnený pozastaviť činnosť v prevádzke v prípade porušenia podmienok povolenia ktoré predstavuje bezprostredné nebezpečenstvo pre ľudské zdravie alebo hrozí spôsobenie okamžitého významného negatívneho účinku na životné prostredie, prevádzkovaním  prevádzok a zariadení podľa Prílohy I, kým nebude opäť zabezpečené splnenie požiadaviek podľa podmienok uvedených v odseku 4 písmenách e a f.			
Č:9	Článok 9
Emisie skleníkových plynov

1. Ak sú emisie skleníkových plynov zo zariadenia špecifikované v prílohe I k smernici 2003/87/ES vo vzťahu k činnosti vykonávanej v tomto zariadení, povolenie neobsahuje limitnú hodnotu emisií pre priame emisie tohto plynu, pokiaľ nie je potrebné zabezpečiť, aby nedošlo k významnému miestnemu znečisteniu.

2. Členské štáty sa môžu rozhodnúť, že na činnosti uvedené v prílohe I k smernici 2003/87/ES nestanovia požiadavky týkajúce sa energetickej účinnosti s ohľadom na spaľovacie jednotky alebo iné jednotky vypúšťajúce oxid uhličitý v mieste, kde sa nachádzajú.

3. Ak je to potrebné, príslušné orgány zmenia povolenie zodpovedajúcim spôsobom.

4. Odseky 1 až 3 sa nevzťahujú na zariadenia dočasne vylúčené zo systému obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v Únii v súlade s článkom 27 smernice 2003/87/ES.				

Č:10	KAPITOLA II

USTANOVENIA PRE ČINNOSTI UVEDENÉ V PRÍLOHE I

Článok 10
Rozsah pôsobnosti

Táto kapitola sa uplatňuje na činnosti uvedené v prílohe I a prípadne na činnosti, ktoré dosahujú kapacitné prahové hodnoty stanovené v uvedenej prílohe.
							
Č:11	Článok 11
Všeobecné zásady týkajúce sa základných povinností prevádzkovateľa

Členské štáty prijmú potrebné opatrenia na to, aby zariadenia boli prevádzkované v súlade s týmito zásadami:

a) proti znečisťovaniu sa prijímajú všetky vhodné preventívne opatrenia;

b) uplatňujú sa najlepšie dostupné techniky;

c) nespôsobuje sa žiadne významné znečisťovanie;

d) predchádza sa vzniku odpadov v súlade so smernicou 2008/98/ES;

e) podľa stupňa priority a v súlade so smernicou 2008/98/ES sa pripravuje odpad v prípade jeho vzniku na opätovné použitie, recykláciu, zhodnotenie, alebo ak to nie je z technických alebo z hospodárskych dôvodov možné, zneškodňuje sa, pričom treba zamedziť alebo znížiť jeho vplyv na životné prostredie;
f) efektívne sa využíva energia;

g) prijímajú sa opatrenia potrebné na prevenciu havárií a obmedzenie ich následkov;

h) prijímajú sa opatrenia potrebné pri konečnom odstavení, aby sa predišlo riziku znečisťovania a aby sa miesto prevádzkovania vrátilo do uspokojivého stavu vymedzeného v súlade s článkom 22.

N	

IPKZ	

§ 21 O 2a)

§ 21 O 2c)

§ 21 O 2c)

§ 21 O 2e)

§ 21 O 2e)

§ 21 O 2f)

§ 21 O 2g)

 21 O 2m)

V záväzných podmienkach prevádzkovania inšpekcia určí
podrobnosti o opatreniach a technických zariadeniach na ochranu ovzdušia, vody a pôdy v prevádzke, 
určí opatrenia na prevenciu znečisťovania, najmä použitie najlepších dostupných techník tak, aby činnosť prevádzky nespôsobovala žiadne významné znečistenie 
určí opatrenia na prevenciu znečisťovania, najmä použitie najlepších dostupných techník tak, aby činnosť prevádzky nespôsobovala žiadne významné znečistenie 
opatrenia na zamedzenie vzniku odpadov, a ak to nie je možné, opatrenia na zhodnotenie odpadov, aby sa odpad vznikajúci v prevádzke zhodnotil, a ak ani to nie je technicky alebo ekonomicky možné, aby sa zneškodnil tak, že sa zníži alebo zamedzí jeho vplyv na životné prostredie, 

opatrenia na zamedzenie vzniku odpadov, a ak to nie je možné, opatrenia na zhodnotenie odpadov, aby sa odpad vznikajúci v prevádzke zhodnotil, a ak ani to nie je technicky alebo ekonomicky možné, aby sa zneškodnil tak, že sa zníži alebo zamedzí jeho vplyv na životné prostredie,
podmienky efektívneho hospodárenia s energiami

opatrenia na predchádzanie havárii a na obmedzenie následkov v prípade havárie a opatrenia týkajúce sa situácií odlišných od podmienok bežnej prevádzky, pri ktorých by mohlo vzniknúť nebezpečenstvo ohrozenia životného prostredia, najmä pri začatí činnosti prevádzky, pri poruchách technických zariadení prevádzky, pri krátkodobom prerušení činnosti v prevádzke,
opatrenia, ktoré prevádzkovateľ prijme po definitívnom ukončení činností v prevádzke na predchádzanie vzniku rizík znečisťovania a na uvedenie miesta prevádzkovania do uvedeného stavu vo východiskovej správe. 			
Č:2	Článok 12
Žiadosti o povolenia

1. Členské štáty prijmú opatrenia potrebné na to, aby žiadosť o povolenie obsahovala opis týchto prvkov: 

a)	zariadenia a jeho činností;

b)	surovín, pomocných materiálov, iných látok a energie používaných v zariadení alebo v ňom vznikajúcich;

c)	zdrojov emisií zo zariadenia;

d)	podmienok lokality zariadenia;

e)	v prípade potreby východiskovej správy v súlade s článkom 22 ods. 2;

f)	druhu a množstiev predpokladaných emisií zo zariadenia do každej zložky životného prostredia, ako aj identifikácie významných účinkov emisií na životné prostredie;

g)	navrhovanej technológie a iných techník na zabránenie alebo, ak to nie je možné, na zníženie emisií zo zariadenia;

h)	opatrení zameraných na prevenciu, prípravu na opätovné využitie, recykláciu a zhodnotenie odpadov produkovaných zariadením;

i)	ďalších opatrení plánovaných s cieľom dosiahnutia súladu so všeobecnými zásadami základných povinností prevádzkovateľa podľa článku 11;

j)	opatrení plánovaných s cieľom monitorovať emisie do životného prostredia;

k)	hlavných alternatív navrhovanej technológie, techník a opatrení, ktoré žiadateľ preskúmal.

Žiadosť o povolenie musí tiež obsahovať netechnické zhrnutie údajov uvedených v prvom pododseku.

2. Ak informácie poskytnuté v súlade s požiadavkami ustanovenými v smernici 85/337/EHS alebo správa o bezpečnosti vypracovaná v súlade so smernicou 96/82/ES alebo iné informácie vypracované na základe iných právnych predpisov splnia ktorúkoľvek požiadavku odseku 1, môžu sa zahrnúť do žiadosti alebo k nej pripojiť.	

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N	

IPKZ

IPKZ

IPKZ

IPKZ

IPKZ

IPKZ

IPKZ

IPKZ

IPKZ

IPKZ

IPKZ

IPKZ

IPKZ	

§ 7 O 1a)

§ 7 O 1c)

§ 7 O 1d)

§ 7 O 1e)

§ 7 O 2a)

§ 7 O 1d)

§ 7 O 1f)

§ 7 O 1g)

§ 7 O 1j)

§ 7 O 1h)

§ 7 O 1m)

§ 7 O1 m)

§ 7 O 3

§ 7 O 3

	

Žiadosť obsahuje:

údaje identifikujúce prevádzkovateľa (názov právnickej osoby alebo obchodné meno fyzickej osoby - podnikateľa, sídlo, identifikačné číslo a u prevádzkovateľa zapísaného v obchodnom registri alebo v inej evidencii podnikateľov ustanovenej zákonom aj výpis z obchodného registra alebo inej evidencie)

zoznam a popis surovín, pomocných materiálov a ďalších látok a energií, ktoré sa v prevádzke používajú alebo vyrábajú, kategóriu činnosti, ak je uvedená v prílohe č. 1 a určenie hlavnej činnosti
zoznam a opis zdrojov emisií z prevádzky a údaje o predpokladaných množstvách a druhoch emisií do jednotlivých zložiek životného prostredia pre všetky znečisťujúce látky uvedené v prílohe č. 2 spolu s opisom významných účinkov emisií na životné prostredie a na zdravie ľudí
charakteristiku stavu životného prostredia územia, v ktorom je prevádzka umiestnená, najmä imisnú situáciu a jestvujúci stav pôdy a podzemných vôd
Prílohou žiadosti sú
východisková správa podľa § 8

zoznam a opis zdrojov emisií z prevádzky a údaje o predpokladaných množstvách a druhoch emisií do jednotlivých zložiek životného prostredia pre všetky znečisťujúce látky uvedené v prílohe č. 3 spolu s opisom významných účinkov emisií na životné prostredie a na zdravie ľudí

opis a charakteristiku používanej alebo navrhovanej technológie a ďalších techník na predchádzanie vzniku emisií, a ak to nie je možné, na obmedzenie emisií
opis a charakteristiku používaných alebo navrhovaných opatrení na predchádzanie vzniku odpadov, ktoré vznikajú v prevádzke a k príprave pre ich opätovné použitie, recykláciu a využitie
opis a charakteristiku ďalších pripravovaných opatrení v prevádzke, najmä opatrení na hospodárne využívanie energií, na predchádzanie haváriám a na obmedzovanie ich prípadných následkov

opis a charakteristiku používaných alebo pripravovaných opatrení a technických zariadení na monitorovanie prevádzky a emisií do životného prostredia vrátane monitorovania pôdy a podzemných vôd
opis hlavných alternatív k navrhovanej technológii, technike a opis opatrení ktoré prevádzkovateľ preskúmal 
m)opis hlavných alternatív k navrhovanej technológii, technike a opis opatrení ktoré prevádzkovateľ preskúmal

Prevádzkovateľ môže priložiť k žiadosti ďalšie údaje a informácie alebo priložiť iné písomnosti, najmä vedecké a výskumné práce, odborné články, súbory údajov a informácií o používaných technikách, znalecké posudky, slúžiace na podporu prevádzkovania činnosti
Prevádzkovateľ môže priložiť k žiadosti ďalšie údaje a informácie alebo priložiť iné písomnosti, najmä vedecké a výskumné práce, odborné články, súbory údajov a informácií o používaných technikách, znalecké posudky, slúžiace na podporu prevádzkovania činnosti

Č:13	Článok 13
Referenčné dokumenty o BAT a výmena informácií

1. Komisia zorganizuje výmenu informácií medzi členskými štátmi, dotknutými odvetviami, mimovládnymi organizáciami presadzujúcimi ochranu životného prostredia a Komisiou, aby sa vypracovali, preskúmali a v prípade potreby aktualizovali referenčné dokumenty o BAT.

2. Výmena informácií sa zameriava najmä na: 

a) výkon zariadení a techník z hľadiska emisií vyjadrený vo vhodných prípadoch ako krátkodobé a dlhodobé priemerné hodnoty a súvisiace referenčné podmienky, spotreba a charakter surovín, spotreba vody, využívanie energie a tvorba odpadu;
b) používané techniky, súvisiace monitorovanie, dosah na iné zložky životného prostredia, hospodárska a technická únosnosť a ich vývoj;
c) najlepšie dostupné techniky a nové techniky určené po zohľadnení aspektov uvedených písmenách a) a b).

3.  Komisia zriadi a pravidelne zvoláva fórum zložené zo zástupcov členských štátov, dotknutých odvetví a mimovládnych organizácií presadzujúcich ochranu životného prostredia. 

Komisia získa stanovisko fóra o praktických opatreniach na výmenu informácií, a najmä k: 

a)	rokovaciemu poriadku fóra;
b)	pracovnému programu na výmenu informácií;
c)	usmerneniam pre zber údajov;
d)	usmerneniam pre vypracovanie referenčných dokumentov o BAT a zabezpečenie ich kvality, ako aj ich vhodného obsahu a formátu.

Usmernenia uvedené v druhom pododseku písm. c) a d) zohľadnia stanovisko fóra a prijmú sa v súlade s regulačným postupom uvedeným v článku 75 ods. 2

4.  Komisia získa a zverejní stanovisko fóra k navrhovanému obsahu referenčných dokumentov o BAT a zohľadní ho pri postupoch uvedených v odseku 5.

5.  Rozhodnutia o záveroch o BAT sa prijmú v súlade s regulačným postupom uvedeným v článku 75 ods. 2

6. Po prijatí rozhodnutia v súlade s odsekom 5 Komisia bezodkladne zverejní referenčný dokument o BAT a zabezpečí, aby sa závery o BAT sprístupnili vo všetkých úradných jazykoch Únie.

7. Závery o najlepších dostupných technikách, ktoré vychádzajú z referenčných dokumentov o BAT, ktoré Komisia prijme pred dátumom uvedeným v článku 83, sa na účely tejto kapitoly, s výnimkou článku 15 ods. 3 a 4, uplatňujú ako závery o BAT až do prijatia príslušného rozhodnutia v súlade s odsekom 5.	

n.a.

n.a.

n.a.

n.a.

n.a.

n.a.

prechodne ustanovenie						
Č:14	Článok 14
Podmienky povolenia

1. Členské štáty zabezpečia, aby povolenie obsahovalo všetky opatrenia potrebné na splnenie požiadaviek stanovených v článkoch 11 a 18. 

Tieto opatrenia musia obsahovať aspoň: 

a)	limitné hodnoty emisií pre znečisťujúce látky uvedené v prílohe II a pre iné znečisťujúce látky, ktoré môžu byť vypúšťané z príslušného zariadenia vo významných množstvách, zohľadňujúc ich charakter a potenciál preniesť znečistenie z jednej zložky životného prostredia do druhej;
b)	príslušné požiadavky zabezpečujúce ochranu pôdy a podzemných vôd a opatrenia týkajúce sa monitorovania a nakladania s odpadmi produkovanými v zariadení;

c)	vhodné požiadavky na monitorovanie emisií určujúce:
i) metodiku merania, jeho frekvenciu a postup vyhodnocovania; a
ii) tam, kde sa uplatňuje článok 15 ods. 3 písm. b), že výsledky monitorovania emisií sú dostupné za rovnaký časový úsek a referenčných podmienok ako v prípade úrovní znečisťovania súvisiacich s najlepšími dostupnými technikami;
d)	povinnosť oznamovať príslušnému orgánu pravidelne a aspoň raz ročne:

i)	informácie, ktoré vychádzajú z výsledkov monitorovania emisií uvedeného v písmene c), a iné požadované údaje, ktoré príslušnému orgánu umožňujú overiť plnenie podmienok povolenia; a
ii)	tam, kde sa uplatňuje článok 15 ods. 3 písm. b), súhrn výsledkov monitorovania emisií, ktorý umožňuje porovnanie s úrovňami znečisťovania súvisiacimi s najlepšími dostupnými technikami;

e)	vhodné požiadavky na pravidelnú údržbu a dohľad nad prijatými opatreniami, ktoré zabránia emisiám do pôdy a podzemných vôd v súlade s písmenom b), a vhodné požiadavky na periodické monitorovanie pôdy a podzemných vôd v súvislosti s relevantnými nebezpečnými látkami, ktoré sa môžu nachádzať v lokalite, a s prihliadnutím na možnosť kontaminácie pôdy a podzemných vôd v lokalite zariadenia;

f)	opatrenia vzťahujúce sa na podmienky, ktoré nie sú bežnými prevádzkovými podmienkami, napríklad nábeh a odstávka, úniky, chybná prevádzka, dočasné prerušenie prevádzky a definitívne odstavenie; 

g)	opatrenia na minimalizáciu diaľkového alebo cezhraničného znečisťovania;

h)	podmienky posudzovania dodržiavania limitných hodnôt emisií alebo odkaz na uplatniteľné požiadavky špecifikované inde.

2.  Na účely odseku 1 písm. a) sa limitné hodnoty emisií môžu doplniť alebo nahradiť ekvivalentnými ukazovateľmi alebo ekvivalentnými technickými opatreniami, ktoré zabezpečujú rovnocennú úroveň ochrany životného prostredia. 

3. Závery o BAT slúžia ako referencia pri stanovovaní podmienok povolenia.

4. Bez toho, aby bol dotknutý článok 18, príslušný orgán môže stanoviť prísnejšie podmienky povolenia, ako sú podmienky dosiahnuteľné použitím najlepších dostupných techník opísaných v záveroch o BAT. Členské štáty môžu stanoviť pravidlá, na základe ktorých môže príslušný orgán stanoviť takéto prísnejšie podmienky.

5. Ak príslušný orgán stanoví podmienky povolenia na základe najlepšej dostupnej techniky, ktorá nie je opísaná v žiadnych z relevantných záverov o BAT, zabezpečí, aby: 
	
	a) sa táto technika určila na základe osobitného zváženia kritérií uvedených v prílohe III; a

b) sa splnili požiadavky článku 15.

Ak závery o BAT uvedené v prvom pododseku neobsahujú úrovne znečisťovania súvisiace s najlepšími dostupnými technikami, príslušný orgán zabezpečí, aby sa technikou uvedenou v prvom pododseku zaistila úroveň ochrany životného prostredia rovnocenná s úrovňou najlepších dostupných techník opísaných v záveroch o BAT.

6. Ak sa na činnosť alebo typ výrobného procesu v zariadení nevzťahujú závery o BAT, alebo v prípade, že sa v týchto záveroch neriešia všetky potenciálne vplyvy činnosti alebo procesu na životné prostredie, príslušný orgán stanoví s osobitným zreteľom na kritériá uvedené v prílohe III a po predchádzajúcej porade s prevádzkovateľom podmienky povolenia na základe najlepších dostupných techník, ktoré určil pre dotknuté činnosti alebo procesy.

7. Bez toho, aby boli dotknuté právne predpisy v oblasti blaha zvierat, sa na zariadenia uvedené v prílohe I bod 6.6 uplatňujú odseky 1 až 6 tohto článku.	

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N	

IPKZ

IPKZ

IPKZ

IPKZ

IPKZ

IPKZ

IPKZ

IPKZ

IPKZ

IPKZ

IPKZ

IPKZ

IPKZ

IPKZ

IPKZ
	
§ 19 O1

§21 O 2b)

§ 21 O2 k)

§ 21 O2 j)

§ 30 O4 i)

§ 40 O7)

§ 21 O2 l)

§ 21 O2 m)

§ 21 O2 o)

§ 21 O2 h)

§ 31 O1 

§ 22 O1 

§ 21 O 2d) 

§ 23  O2

 § 23  O3

§ 23  O3

§ 23  O5

Inšpekcia vydá integrované povolenie, ktorým sa povoľuje činnosť v prevádzke, ak znečisťovanie z nej nespôsobí prekročenie normy kvality životného prostredia a ak sú súčasne splnené aj ostatné podmienky podľa tohto zákona a predpisov upravujúcich konania, ktoré boli súčasťou integrovaného povoľovania

určenie emisných limitov pre všetky znečisťujúce látky prevádzky vo významnom množstve pri zohľadnení možnosti prenosu emisií medzi zložkami životného prostredia

požiadavky na periodické monitorovanie pôdy a podzemných vôd v súvislosti s relevantnými nebezpečnými látkami, ktoré sa môžu nachádzať v mieste prevádzky, a s prihliadnutím na možnosť kontaminácie pôdy a podzemných vôd v mieste prevádzky

určí požiadavky na monitorovanie emisií určujúce metodiku merania, jeho frekvenciu a postup vyhodnocovania, a požiadavky na monitorovanie emisií stanovených podľa §24, aby výsledky monitorovania emisií boli dostupné za rovnaký časový úsek a referenčných podmienok ako v prípade úrovní znečisťovania súvisiacich s najlepšími dostupnými technikami

inšpekcii  oznamovať:
1. informácie, ktoré vychádzajú z výsledkov monitorovania emisií [§ 21 ods. 2 písm. j) ] a iné požadované údaje, ktoré orgánu štátneho dozoru umožňujú overiť plnenie podmienok integrovaného povolenia, 
2. tam, kde sa uplatňuje § 24 ods.3 písm. b), súhrn výsledkov monitorovania emisií v takej forme, ktorá umožňuje porovnanie s úrovňami znečisťovania súvisiacimi s najlepšími dostupnými technikami

Orgán štátneho dozoru pri aktualizácii podmienok povolenia pre prevádzky, ktorých činnosť zahŕňa používanie, výrobu alebo vypúšťanie príslušných nebezpečných látok a s prihliadnutím na možnosť kontaminácie pôdy a podzemných vôd v mieste prevádzky, a  ktoré majú vydané integrované povolenie pred účinnosťou tohto zákona alebo podali žiadosť pred účinnosťou tohto zákona, vyžaduje predloženie východiskovej správy, a to pri prvej aktualizácii po 7. januári 2013.

požiadavky na skúšobnú prevádzku pri novej prevádzke alebo pri zmene technológie a opatrenia pre prípad zlyhania činnosti v prevádzke, 
opatrenia, ktoré prevádzkovateľ prijme po definitívnom ukončení činností v prevádzke na predchádzanie vzniku rizík znečisťovania a na uvedenie miesta prevádzkovania do uvedeného stavu vo východiskovej správe.
určí postupy a opatrenia pre prevádzku týkajúce sa situácií odlišných od podmienok bežnej prevádzky (prevádzková porucha, úniky znečisťujúcich látok, krátkodobé prerušenia, nábeh, odstavovania, dočasné prerušenie prevádzky
opatrenia na minimalizáciu diaľkového znečisťovania a cezhraničného vplyvu znečisťovania

Kontrolu prevádzky vykonáva orgán štátneho dozoru. Predmetom kontroly je dodržiavanie podmienok určených v povolení a zisťovanie, či nedošlo k zmene okolností, ktoré môžu viesť k zmene podmienok povolenia. Kontroly vykonávané podľa osobitných prepisov nie sú týmto dotknuté.
Emisný limit možno určiť pre jednotlivú látku alebo pre skupiny, druhy alebo kategórie príbuzných látok. Zoznam základných znečisťujúcich látok, pre ktoré sa určujú emisné limity, ak sú ich emisie významné, je uvedený v prílohe č. 3.
V záväzných podmienkach prevádzkovania inšpekcia určí:
názov referenčných dokumentov o najlepších dostupných technikách, ktoré sú relevantné pre prevádzku alebo činnosť v nej, alebo rozhodnutia Európskej komisie o najlepších dostupných technikám
Ak norma kvality životného prostredia vyžaduje prísnejšie podmienky, ako sú tie, ktoré sa dajú dosiahnuť použitím najlepšej dostupnej techniky, v povolení sa určia také podmienky prevádzky, aby sa dosiahol súlad s normami kvality životného prostredia.

Ak sa v povolení stanovia podmienky na základe najlepšej dostupnej techniky, ktorá nie je opísaná v žiadnych vhodných záveroch o najlepšej dostupnej technike, inšpekcia zabezpečí, aby sa táto technika určila v súlade s odsekom 2, § 21 ods. 2 písm. d) , a prílohou č. 2

Ak sa v povolení stanovia podmienky na základe najlepšej dostupnej techniky, ktorá nie je opísaná v žiadnych vhodných záveroch o najlepšej dostupnej technike, inšpekcia zabezpečí, aby sa táto technika určila v súlade s odsekom 2, § 21 ods. 2 písm. d) , a prílohou č. 2

Ak sa na činnosť alebo typ výrobného procesu v prevádzke nevzťahujú závery o najlepších dostupných technikách, alebo sa v záveroch o najlepších dostupných technikách neriešia všetky možné vplyvy činnosti alebo procesu na životné prostredie, inšpekcia stanoví podmienky integrovaného povolenia v súlade s prílohou č. ľ. 			
Č:15	Článok 15
Limitné hodnoty emisií, ekvivalentné ukazovatele a technické opatrenia

1. Limitné hodnoty emisií pre znečisťujúce látky sú platné v bode, kde emisie opúšťajú zariadenie, a akékoľvek rozriedenie alebo rozptýlenie pred týmto bodom sa pri stanovovaní týchto hodnôt neberie do úvahy.

V prípade nepriameho vypúšťania znečisťujúcich látok do vôd sa pri stanovovaní limitných hodnôt emisií pre dotknuté zariadenie môže zobrať do úvahy účinok z čistiarne odpadových vôd, pričom sa musí zabezpečiť ekvivalentná úroveň ochrany životného prostredia ako celku a musí byť zaručené, že to nepovedie k vyšším úrovniam znečistenia životného prostredia. 

2. Bez toho, aby bol dotknutý článok 18, limitné hodnoty emisií a ekvivalentné ukazovatele a technické opatrenia uvedené v článku 14 ods. 1 a 2 musia vychádzať z najlepších dostupných techník bez určenia použitia akejkoľvek techniky alebo konkrétnej technológie.

3. Príslušný orgán stanoví limitné hodnoty emisií, ktoré zabezpečujú, že emisie za bežných prevádzkových podmienok neprevyšujú úrovne znečisťovania súvisiace s najlepšími dostupnými technikami, ktoré sú stanovené v rozhodnutiach o záveroch o BAT uvedených v článku 13 ods. 5, a to buď: 

a) stanovením limitných hodnôt emisií, ktoré neprevyšujú úrovne znečisťovania súvisiace s najlepšími dostupnými technikami. Tieto limitné hodnoty emisií sa vyjadrujú pre rovnaké alebo kratšie obdobie a v rovnakých referenčných podmienkach ako úrovne znečisťovania súvisiace s najlepšími dostupnými technikami; alebo

b) stanovením iných limitných hodnôt emisií, než ako sú uvedené v písmene a) v zmysle hodnôt, období a referenčných podmienok.

Ak sa uplatňuje písmeno b), príslušný orgán aspoň raz ročne zhodnotí výsledky monitorovania emisií, aby sa zabezpečilo, že emisie za bežných prevádzkových podmienok nepresiahli úrovne znečisťovania súvisiace s najlepšími dostupnými technikami.

4. Odchylne od odseku 3 a bez toho, aby bol dotknutý článok 18, môže príslušný orgán v určitých prípadoch stanoviť menej prísne limitné hodnoty emisií. Takáto odchýlka sa môže uplatňovať iba vtedy, ak posúdenie preukáže, že dosiahnutie úrovní znečisťovania súvisiacich s najlepšími dostupnými technikami opísanými v záveroch o BAT by viedlo k neúmerne zvýšeným nákladom v porovnaní s environmentálnym prínosom z dôvodov: 

	a) geografickej polohy alebo miestnych podmienok životného prostredia príslušného zariadenia; alebo
	b) technických charakteristík príslušného zariadenia.

Príslušný orgán uvedie v prílohe podmienok povolenia dôvody uplatňovania prvého pododseku vrátane výsledku posúdenia a zdôvodnenia stanovených podmienok.

Limitné hodnoty emisií stanovené v súlade s prvým pododsekom však nesmú v príslušných prípadoch presiahnuť limitné hodnoty emisií stanovené v prílohách k tejto smernici.

Príslušný orgán v každom prípade zabezpečí, aby nebolo spôsobené žiadne významné znečistenie a bola dosiahnutá vysoká úroveň ochrany životného prostredia ako celku.

Na základe informácií poskytovaných členskými štátmi v súlade s článkom 72 ods. 1, najmä o uplatňovaní tohto odseku, môže Komisia v prípade potreby posúdiť a podrobnejšie objasniť prostredníctvom usmernení kritériá, ktoré sa majú zohľadniť pri uplatňovaní tohto odseku.

Príslušný orgán prehodnotí uplatňovanie prvého pododseku v rámci každého opätovného zváženia podmienok povolenia v súlade s článkom 21.

5. Príslušný orgán môže udeliť dočasné výnimky z požiadaviek odsekov 2 a 3 tohto článku a písmen a) a b) článku 11 v prípade testovania a používania nových techník na celkovú dobu najviac deväť mesiacov, pokiaľ sa po stanovenej dobe tieto techniky buď prestanú používať, alebo sa pri činnosti dosiahnu aspoň úrovne znečisťovania súvisiace s najlepšími dostupnými technikami.	

N

N

N

N

N

N

N

N

N	

IPKZ

IPKZ

IPKZ

IPKZ

IPKZ

IPKZ

IPKZ

IPKZ

IPKZ	

§22 O2

§21 O7

§24 O3

§22 O6

§22 O7

§24 O8

§22 O5

§24 O3

§21 O2 a) b)

Určený emisný limit sa vzťahuje na to miesto v prevádzke, z ktorého emisie opúšťajú prevádzku, pričom pri ich zisťovaní sa nezohľadňuje prípadné riedenie, ktoré sa pri určovaní emisných limitov neberie do úvahy. V prípade vypúšťania odpadových vôd do kanalizácie a pri nepriamom vypúšťaní emisií do povrchových vôd alebo podzemných vôd inšpekcia pri určovaní emisných limitov pre konkrétnu prevádzku zohľadní čistiaci efekt čistiarne odpadových vôd za splnenia predpokladu, že je zaručená rovnocenná úroveň ochrany životného prostredia a že výsledkom nie je vyšší stupeň celkového znečistenia životného prostredia.

V prípade, že je norma kvality životného prostredia miernejšia, než sú požiadavky, ktoré sa zvyčajne dosahujú s použitím najlepšie dostupnej techniky, záväzné podmienky prevádzkovania inšpekcia určí v povolení tak, aby zodpovedali možnosti použitia najlepších dostupných techník.

Inšpekcia stanoví emisné limity, ktoré zabezpečujú, že emisie za bežných prevádzkových podmienok neprevyšujú úrovne znečisťovania zodpovedajúce najlepším dostupným technikám, ktoré sú určené v rozhodnutiach o záveroch o najlepších dostupných technikách, a to buď: 
a) určením emisných limitov, ktoré neprevyšujú úrovne znečisťovania súvisiace s najlepšími dostupnými technikami. Tieto emisné limity sa vyjadrujú pre rovnaké alebo kratšie obdobie a v rovnakých referenčných podmienkach ako úrovne znečisťovania súvisiace s najlepšími dostupnými technikami, alebo
b) určením iných emisných limitov, než ako sú uvedené v písm. a) v zmysle hodnôt, období a referenčných podmienok.

V prípade určenia výnimiek z emisných limitov v porovnaní s úrovňou emisií uvedenými v najlepších dostupných technikách musí odôvodnenie obsahovať konkrétne dôvody pre udelenie výnimky vrátane odôvodnenia záväzných podmienok určených na základe udelenej výnimky vrátane výsledku posúdenia. Výnimky z emisných limitov sú podstatnými zmenami  a možno ich  uplatniť iba pokiaľ sa v konaní preukáže, že dosiahnutie úrovne znečisťovania súvisiacich s najlepšími dostupnými technikami by neúmerne viedlo k zvýšeným nákladom v porovnaní s environmentálnym prínosom z dôvodov:
a) geografickej polohy alebo miestnych podmienok životného prostredia príslušnej prevádzky, alebo
b) technických charakteristík príslušnej prevádzky

Takto určené emisné limity nesmú byť miernejšie než emisné limity, ktoré by inak boli určené podľa osobitných právnych predpisov3

Inšpekcia môže udeliť dočasné výnimky z požiadaviek §22 ods. 3 a odseku 4  a § 21 ods. 1 písm. c) , ods. 2 písm. c) v prípade testovania a používania nových techník na celkovú dobu najviac deväť mesiacov, pokiaľ sa po stanovenej dobe tieto techniky buď prestanú používať, alebo sa pri činnosti dosiahnu aspoň úrovne znečisťovania súvisiace s najlepšími dostupnými technikami.

Inšpekcia vychádza pri určovaní podmienok povolenia zo záverov o najlepších dostupných technikách bez toho, aby bolo predpísané použitie akejkoľvek konkrétnej metódy, techniky či technológie.
Inšpekcia určí emisné limity zabezpečujúce, že emisie za bežných prevádzkových podmienok neprevyšujú úrovne znečisťovania zodpovedajúce najlepším dostupným technikám, ktoré sú určené v rozhodnutiach o záveroch o najlepších dostupných technikách, a to buď: 
a)	určením emisných limitov, ktoré neprevyšujú úrovne znečisťovania súvisiace s najlepšími dostupnými technikami; tieto emisné limity sa vyjadrujú pre rovnaké obdobie alebo kratšie obdobie a v rovnakých referenčných podmienkach ako úrovne znečisťovania súvisiace s najlepšími dostupnými technikami, alebo
b)	určením iných emisných limitov, než ako sú uvedené v písmene a) v zmysle hodnôt, období a referenčných podmienok.

V záväzných podmienkach prevádzkovania inšpekcia 
a)	určí podrobnosti o opatreniach a technických zariadeniach na ochranu ovzdušia, vody a pôdy v prevádzke, 
b)	určí emisné limity pre všetky znečisťujúce látky uvedených v prílohe č. 3 unikajúce z prevádzky vo významnom množstve pri zohľadnení možnosti prenosu emisií medzi zložkami životného prostredia

			
Č:16	Článok 16
Požiadavky v oblasti monitorovania

1. Požiadavky v oblasti monitorovania uvedené v článku 14 ods. 1 písm. c) v prípade potreby vychádzajú zo záverov o monitorovaní opísaných v záveroch o BAT.

2. Frekvenciu periodického monitorovania uvedeného v článku 14 ods. 1 písm. e) určí príslušný orgán v povolení vydanom pre každé jednotlivé zariadenie alebo vo všeobecne záväzných pravidlách. 

Bez toho, aby bol dotknutý prvý pododsek, periodické monitorovanie sa uskutoční aspoň každých päť rokov v prípade podzemnej vody a každých desať rokov v prípade pôdy, s výnimkou prípadov, keď takéto monitorovanie vychádza zo systematického hodnotenia rizika kontaminácie.	

N

N

N

N	

VM

IPKZ

IPKZ

IPKZ

§13
O1

§23 O6

§24 O1

§24 O2

(1) Metóda a metodika technického výpočtu, merania, kalibrácie, skúšky a inšpekcie zhody musí umožňovať zistenie reprezentatívnej a vedecky odôvodnenej hodnoty emisnej veličiny, zloženia a množstva emisie a údajov o kvalite ovzdušia v súlade so súčasným stavom vedeckého poznania a techniky pre príslušnú odbornú činnosť, a v súlade so záverom o monitorovaní podľa príslušného záveru o najlepšej dostupnej technike, ak je.

Požiadavky v oblasti monitorovania podľa § 21 ods. 2  písm. j) a k) vychádzajú zo záverov o monitorovaní opísaných v záveroch o najlepších dostupných technikách a z predchádzajúcej porady s prevádzkovateľom
Frekvenciu periodického monitorovania podľa §21 ods. 2 písm. j určí inšpekcia v povolení vydanom pre každú jednotlivú prevádzku.

Bez toho, aby bol dotknutý odsek 1, periodické monitorovanie sa uskutoční minimálne raz za päť rokov v prípade podzemných vôd  a minimálne raz za desať rokov v prípade pôdy, s výnimkou prípadov, keď takéto monitorovanie vychádza zo systematického hodnotenia rizika kontaminácie.

	

Č	

Vyhláškou sa transponuje sa len 1. bod smernice pre emisie do ovzdušia.

	
Č:17	Článok 17

Všeobecne záväzné pravidlá pre činnosti uvedené 
v prílohe I

1. Pri prijímaní všeobecne záväzných pravidiel členské štáty zabezpečia integrovaný prístup a vysokú úroveň ochrany životného prostredia rovnocennú s úrovňou, ktorá sa dá dosiahnuť pomocou jednotlivých podmienok povolení.

2. Všeobecne záväzné pravidlá vychádzajú z najlepších dostupných techník bez toho, aby predpisovali používanie akejkoľvek techniky alebo konkrétnej technológie s cieľom zabezpečiť dodržiavanie článkov 14 a 15.

3. Členské štáty zabezpečia aktualizáciu všeobecne záväzných pravidiel, aby sa zohľadnil vývoj v oblasti najlepších dostupných techník, s cieľom zabezpečiť dodržiavanie článku 21.

4. Všeobecne záväzné pravidlá prijaté v súlade s odsekmi 1 až 3 obsahujú odkaz na túto smernicu alebo sa takýto odkaz uvedie pri ich úradnom uverejnení.	

N	

IPKZ	

§3 O2

§22 O5

§30 O1 f)

Príloha č. 4	

 Súčasťou integrovaného povoľovania je
a)	v oblasti ochrany ovzdušia konanie o...
b)	v oblasti povrchových vôd a podzemných vôd....
c)	v oblasti odpadov....
d)	v oblasti ochrany poľnohospodárskej pôdy konanie o uložení opatrení na odstránenie poškodenia poľnohospodárskej pôdy rizikovými látkami....
e)	v oblasti ochrany lesných pozemkov....
f)	v oblasti ochrany zdravia ľudí ) posudzovanie návrhov...
g)	v oblasti veterinárnej ochrany územia...
h)	v oblasti ochrany prírody a krajiny ) vydávanie...
i)	v oblasti ukladania oxidu uhličitého do geologického prostredia ...

Inšpekcia vychádza pri určovaní podmienok povolenia zo záverov o najlepších dostupných technikách bez toho, aby bolo predpísané použitie akejkoľvek konkrétnej metódy, techniky či technológie

Orgán štátneho dozoru prehodnotí a v prípade potreby aktualizuje podmienky určené v povolení ak:
f)	bolo uverejnené rozhodnutie  o záveroch o najlepších dostupných technikách

Zoznam preberaných právne záväzných aktov Európskej únie
1.	Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2010/75/EÚ z 24. novembra 2010 o priemyselných emisiách (integrovaná prevencia a kontrola znečisťovania životného prostredia) (Ú. v. EÚ L 334, 17.12.2010).
2.	Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/31/ES z 23. apríla 2009 o geologickom ukladaní oxidu uhličitého a o zmene a doplnení smernice Rady 85/337/EHS, smerníc Európskeho parlamentu a Rady 2000/60/ES, 2001/80/ES, 2004/35/ES, 2006/12/ES, 2008/1/ES a nariadenia (ES) č. 1013/2006 (Ú. v. EÚ L 140, 5. 6. 2009)			
Č:18	Článok 18

Normy kvality životného prostredia

Ak norma kvality životného prostredia vyžaduje prísnejšie podmienky, ako sú tie, ktoré sa dajú dosiahnuť pomocou použitia najlepších dostupných techník, do povolenia sa začlenia dodatočné opatrenia bez toho, aby boli dotknuté iné opatrenia, ktoré sa môžu prijať s cieľom dosiahnuť súlad s normami kvality životného prostredia.	

N	

IPKZ	

§23 O2	

Ak norma kvality životného prostredia vyžaduje prísnejšie podmienky, ako sú tie, ktoré sa dajú dosiahnuť použitím najlepšej dostupnej techniky, v povolení sa určia také podmienky prevádzky, aby sa dosiahol súlad s normami kvality životného prostredia.			
Č:19	Článok 19

Vývoj v oblasti najlepších dostupných techník

Členské štáty zabezpečia, aby príslušné orgány sledovali alebo boli informované o vývoji v oblasti najlepších dostupných techník a o uverejnení akýchkoľvek nových alebo aktualizovaných záverov o BAT a sprístupnia tieto informácie dotknutej verejnosti.	

N	

IPKZ	
§ 39 O3	Inšpekcia
a) sleduje výskum a vývoj v oblasti najlepších dostupných techník a uverejňovanie akýchkoľvek nových a aktualizovaných záverov o najlepších dostupných technikách a sprístupňuje tieto informácie zainteresovanej verejnosti prostredníctvom informačného systému, 
b) spolupracuje so združeniami prevádzkovateľov a prevádzkovateľmi v jednotlivých priemyselných odvetviach vo veciach zavádzania najlepších dostupných techník v jednotlivých kategóriách prevádzok, 
c) monitoruje a vyhodnocuje získané údaje z používania najlepších dostupných techník v jednotlivých kategóriách prevádzok a vyhodnotenia poskytuje ministerstvu a združeniam podnikateľov v jednotlivých priemyselných odvetviach.
			
Č:20	Článok 20

Zmeny zariadení prevádzkovateľmi

1. Členské štáty prijmú potrebné opatrenia zabezpečujúce, aby prevádzkovateľ informoval príslušný orgán o všetkých plánovaných zmenách charakteru alebo činnosti zariadenia alebo o jeho rozšírení, ktoré môžu mať vplyv na životné prostredie. Ak je to potrebné, príslušný orgán aktualizuje povolenie.

2. Členské štáty prijmú potrebné opatrenia zabezpečujúce, aby sa žiadna podstatná zmena plánovaná prevádzkovateľom neuskutočnila bez povolenia udeleného v súlade s touto smernicou. 

Žiadosť o povolenie a rozhodnutie príslušného orgánu sa týka tých častí zariadenia a tých údajov uvedených v článku 12, ktoré môžu byť podstatnou zmenou dotknuté. 

3. Akákoľvek zmena charakteru alebo činnosti alebo rozšírenie zariadenia sa považuje za podstatnú, ak zmena alebo rozšírenie samotné presahujú kapacitné prahové hodnoty stanovené v prílohe I.	

N

N

N	

IPKZ

IPKZ

IPKZ	

§26 O 1d)

§20 O1

§2 O2k)	

Prevádzkovateľ je povinný: 
d) oznámiť inšpekcii akékoľvek plánované zmeny v činnosti prevádzky alebo zariadenia, ktoré môžu mať vplyv na životné prostredie

Prevádzkovateľ oznámi plánovanú zmenu činnosti v prevádzke alebo podá žiadosť o vydanie integrovaného povolenia pri zmene činnosti v prevádzke. Každá podstatná zmena vyžaduje vydanie povolenia.

podstatná zmena je zmena v charaktere prevádzky alebo činnosti prevádzky alebo rozšírenie prevádzky, ktorá môže mať významné nepriaznivé účinky na ľudské zdravie alebo životné prostredie;  za podstatnú zmenu sa považuje zmena v užívaní, spôsobe prevádzkovania alebo rozsahu prevádzky, ak
1.	zmena podlieha povinnému hodnoteniu podľa osobitného predpisu,)
2.zmena zahrňuje výnimky z emisných limitov podľa § 22 ods. 6 alebo vyplýva z prehodnotenia záväzných podmienok povolenia podľa § 30 a osobitných predpisov			
Č:21	Článok 21

Prehodnotenie a aktualizácia podmienok povolenia príslušným orgánom

1. Členské štáty prijmú potrebné opatrenia zabezpečujúce, aby príslušný orgán v súlade s odsekmi 2 až 5 pravidelne prehodnocoval všetky podmienky povolenia a ak je to potrebné, aby v záujme dodržiavania požiadaviek tejto smernice tieto podmienky aktualizoval.

2. Na žiadosť príslušného orgánu prevádzkovateľ predloží všetky informácie, ktoré sú potrebné na prehodnotenie podmienok povolenia a ktoré zahŕňajú najmä výsledky monitorovania emisií a iné údaje, ktoré umožnia porovnanie prevádzky zariadenia s najlepšími dostupnými technikami opísanými v príslušných záveroch o BAT a s úrovňami znečisťovania súvisiacimi s najlepšími dostupnými technikami. 

Pri prehodnocovaní podmienok povolenia príslušný orgán použije všetky informácie vyplývajúce z monitorovania alebo inšpekcií. 

3. Do štyroch rokov od uverejnenia rozhodnutí o záveroch o BAT v súlade s článkom 13 ods. 5, ktoré súvisia s hlavnou činnosťou zariadenia, príslušný orgán zabezpečí, aby: 
	a) sa prehodnotili a v prípade potreby v záujme zabezpečenia súladu s touto smernicou, najmä s článkom 15 ods. 3 a 4, ak je uplatniteľný, aktualizovali všetky podmienky povolenia pre dotknuté zariadenie;
	b) zariadenie tieto podmienky povolenia dodržiavalo.

Pri prehodnocovaní sa zohľadnia všetky nové alebo aktualizované závery o BAT, ktoré sa vzťahujú na zariadenie a ktoré sa prijali súlade s článkom 13 ods. 5 od udelenia alebo posledného prehodnotenia povolenia.

4. Ak sa na zariadenie nevzťahujú žiadne závery o BAT, podmienky povolenia sa musia prehodnotiť a v prípade potreby aktualizovať, keď sa vývojom v oblasti najlepších dostupných techník umožnilo významné zníženie emisií.

5. Podmienky povolenia sa prehodnotia a v prípade potreby aktualizujú aspoň v týchto prípadoch: 

a)	znečistenie spôsobené zariadením je také rozsiahle, že sa musia prehodnotiť existujúce limitné hodnoty emisií uvedené v povolení alebo sa v ňom musia stanoviť nové limitné hodnoty emisií;
b)	
c)	bezpečnosť prevádzkovania vyžaduje použitie iných techník;

d)	ak je to potrebné na dodržanie novej alebo revidovanej normy kvality životného prostredia v súlade s článkom 18.

N

N

N

N

N

N

N

N

IPKZ

IPKZ

IPKZ

IPKZ

IPKZ

IPKZ

IPKZ

IPKZ	

§ 30 O1

§ 23 O7

§ 30 O3

§ 30 O2

§ 23 O5

§30 O1 

§30 O1 c)

§30 O1 d)

§30 O1 e)	

Orgán štátneho dozoru prehodnotí a v prípade potreby aktualizuje podmienky určené v povolení najmä ak...

Prevádzkovateľ je povinný na účely vydania povolenia pri zmene činnosti v prevádzke podľa § 20 predložiť na žiadosť orgánu štátneho dozoru všetky informácie, ktoré sú potrebné na prehodnotenie podmienok povolenia a ktoré zahŕňajú najmä výsledky monitorovania emisií a iné údaje, ktoré umožnia porovnanie činnosti prevádzky s najlepšími dostupnými technikami opísanými v príslušných záveroch o najlepších dostupných technikách a s úrovňami znečisťovania zodpovedajúcimi najlepším dostupným technikám.

Orgán štátneho dozoru pri prehodnocovaní podmienok povolenia použije všetky informácie vyplývajúce z monitorovania alebo kontrol
 Orgán štátneho dozoru povolenie prehodnotí, v prípade potreby aktualizuje podľa odseku 1 písm. f) do štyroch rokov od uverejnenia rozhodnutia o záveroch o najlepších dostupných technikách a zabezpečí aby prevádzkovateľ dodržiaval podmienky povolenia. Pri prehodnocovaní sa zohľadňujú všetky nové alebo aktualizované závery o najlepších dostupných technikách, ktoré sa vzťahujú na prevádzku od udelenia alebo posledného prehodnotenia povolenia. Keď sa na základe opätovného preskúmania a aktualizácie povolenia zistí, že na zavedenie nových najlepších dostupných technik bude potrebná dlhšia doba ako štyri roky od uverejnenia rozhodnutia Európskej komisie o záveroch o najlepších dostupných technikách, príslušná inšpekcia môže stanoviť v podmienkach povolenia dlhšiu dobu, ak je to opodstatnené na základe kritérií ustanovených v § 23 a 24.

Ak sa na činnosť alebo typ výrobného procesu v prevádzke nevzťahujú závery o najlepších dostupných technikách, alebo sa v záveroch o najlepších dostupných technikách neriešia všetky možné vplyvy činnosti alebo procesu na životné prostredie, inšpekcia stanoví podmienky povolenia v súlade s prílohou č. 2. 

Orgán štátneho dozoru prehodnotí a v prípade potreby aktualizuje podmienky určené v povolení ak:

c) znečistenie spôsobované prevádzkou významne presiahlo normu kvality životného prostredia a je nevyhnutné prehodnotiť emisné limity určené v povolení alebo doplniť do povolenia nové emisné limity, 

d) je nevyhnutné určiť nové emisné limity v dôsledku zmeny normy kvality životného prostredia alebo zmeny právnych predpisov, 

e) prevádzková bezpečnosť výrobného procesu alebo činnosti technického zariadenia v prevádzke vyžaduje použitie inej techniky			
Č:22	Článok 22
Uzatvorenie lokality

1. Bez toho, aby bola dotknutá smernica 2000/60/ES, smernica 2004/35/ES, smernica Európskeho parlamentu a Rady 2006/118/ES z 12. decembra 2006 o ochrane podzemných vôd pred znečistením a zhoršením kvality(1)  a príslušné právne predpisy Únie o ochrane pôdy, príslušný orgán stanoví podmienky povolenia s cieľom zabezpečiť súlad s odsekmi 3 a 4 tohto článku po definitívnom ukončení činností.

2. V prípade, že činnosť zahŕňa používanie, výrobu alebo vypúšťanie príslušných nebezpečných látok a s prihliadnutím na možnosť kontaminácie pôdy a podzemných vôd v lokalite zariadenia, prevádzkovateľ pripraví a predloží východiskovú správu príslušnému orgánu pred spustením prevádzky zariadenia alebo pred prvou aktualizáciou povolenia pre zariadenie po 7. januári 2013.

Východisková správa musí obsahovať informácie potrebné na určenie stavu kontaminácie pôdy a podzemných vôd, aby bolo možné kvantifikované porovnanie so stavom po definitívnom ukončení činností uvedenom v odseku 3.

Východisková správa obsahuje aspoň tieto informácie:
	a) informácie o súčasnom a v prípade dostupnosti i o minulom využití lokality;
	b) v prípade dostupnosti existujúce informácie o meraniach pôdy a podzemných vôd, ktoré odrážajú stav v čase vypracovania správy alebo namiesto toho nové merania pôdy a podzemných vôd s ohľadom na možnosť kontaminácie pôdy a podzemných vôd tými nebezpečnými látkami, ktoré sa použijú, vyrobia alebo vypustia v dotknutom zariadení.

Ak informácie vypracované v súlade s inými vnútroštátnymi právnymi predpismi alebo právnymi predpismi Únie spĺňajú požiadavky tohto odseku, takéto informácie možno zahrnúť do predkladanej východiskovej správy alebo ich k nej priložiť.

Komisia vypracuje usmernenia pre obsah východiskovej správy.

3. Po definitívnom ukončení činností prevádzkovateľ posúdi stav kontaminácie pôdy a podzemných vôd príslušnými nebezpečnými látkami, ktoré zariadenie používalo, produkovalo, alebo vypúšťalo. Ak zariadenie spôsobilo významné znečistenie pôdy alebo podzemných vôd príslušnými nebezpečnými látkami v porovnaní so stavom uvedeným vo východiskovej správe uvedenej v odseku 2, prevádzkovateľ prijme potrebné opatrenia na odstránenie znečistenia, aby túto lokalitu vrátil do uvedeného stavu. Na tento účel sa môže zohľadniť technická priechodnosť takýchto opatrení. 

Bez toho, aby bol dotknutý prvý pododsek, po definitívnom ukončení činností a v prípade, že kontaminácia pôdy a podzemnej vody v lokalite predstavuje významné riziko pre ľudské zdravie alebo životné prostredie v dôsledku povolených činností, ktoré prevádzkovateľ vykonával pred prvou aktualizáciou povolenia pre zariadenie po 7. januári 2013 a po zohľadnení podmienok týkajúcich sa lokality zariadenia stanovených v súlade s článkom 12 ods. 1 písm. d), prevádzkovateľ prijme potrebné opatrenia zamerané na odstránenie, kontrolu, izoláciu alebo zníženie množstva relevantných nebezpečných látok, aby lokalita po zohľadnení jej súčasného alebo schváleného budúceho využívania už nepredstavovala takéto riziko.

4. Ak prevádzkovateľ nie je povinný vypracovať východiskovú správu uvedenú v odseku 2, prevádzkovateľ po definitívnom ukončení činností prijme potrebné opatrenia zamerané na odstránenie, kontrolu, izoláciu alebo zníženie množstva relevantných nebezpečných látok tak, aby lokalita po zohľadnení jej súčasného alebo schváleného budúceho využívania nepredstavovala žiadne významné riziko pre ľudské zdravie alebo životné prostredie v dôsledku kontaminácie pôdy a podzemnej vody v dôsledku povolených činností a po zohľadnení podmienok týkajúcich sa lokality zariadenia stanovených v súlade s článkom 12 ods. 1 písm. d).	

N

N

N

N

N

N

N	

IPKZ

IPKZ

IPKZ

V-IPKZ

IPKZ

IPKZ

IPKZ	

§21 O2m

§8 O1

§8 O3

§5 ods.1

§26 O3

§26 O4

§8 O5

m) opatrenia, ktoré prevádzkovateľ prijme po definitívnom ukončení činností v prevádzke na predchádzanie vzniku rizík znečisťovania a na uvedenie miesta prevádzkovania do uvedeného stavu vo východiskovej správe

Ak pri vykonávaní činnosti v prevádzke dochádza, alebo bude dochádza k používaniu, výrobe alebo vypúšťaniu nebezpečných látok s prihliadnutím k možnosti kontaminácie pôdy alebo podzemných vôd v mieste prevádzky je prevádzkovateľ povinný vypracovať východiskovú správu pred začatím prevádzkovania prevádzky alebo pred prvou aktualizáciou povolenia prevádzky

Východisková správa musí obsahovať informácie potrebné na určenie stavu kontaminácie pôdy a podzemných vôd, aby prevádzkovateľ mohol vykonať kvantifikované porovnanie so stavom po definitívnom ukončení činnosti vykonávanej v prevádzke podľa § 28. V prípade dostupnosti existujúcich informácií o minulom využívaní lokality a vykonaných meraniach východisková správa obsahuje aj tieto informácie.

(1) Východisková správa obsahuje najmä: 
	a) informácie o súčasnom a v prípade dostupnosti i o minulom využití lokality;
	b) v prípade dostupnosti existujúce informácie o meraniach pôdy a podzemných vôd, ktoré odrážajú stav v čase vypracovania správy alebo namiesto toho nové merania pôdy a podzemných vôd s ohľadom na možnosť kontaminácie pôdy a podzemných vôd tými nebezpečnými látkami, ktoré sa použijú, vyrobia alebo vypustia v dotknutom zariadení.

Po definitívnom ukončení činností prevádzkovateľ posúdi stav kontaminácie pôdy a podzemných vôd nebezpečnými látkami, ktoré prevádzka v procese výroby na základe povolenia používala, produkovala, alebo vypúšťala. Ak prevádzka spôsobila významné znečisťovanie pôdy alebo podzemných vôd nebezpečnými látkami v porovnaní so stavom uvedeným vo východiskovej správe, prevádzkovateľ prijme potrebné opatrenia na odstránenie znečistenia, a vrátenie miesta do pôvodného stavu, uvedeného vo východiskovej správe. 

Po definitívnom ukončení činností v prevádzke a v prípade, že kontaminácia pôdy a podzemnej vody v mieste prevádzky predstavuje významné riziko pre ľudské zdravie alebo životné prostredie v dôsledku povolených činností, ktoré prevádzkovateľ vykonával pred aktualizáciou povolenia pre prevádzku po účinnosti tohto zákona a po zohľadnení podmienok týkajúcich sa miesta prevádzky stanovených podľa § 7 ods. 1 písm. e), prevádzkovateľ prijme potrebné opatrenia zamerané na odstránenie, kontrolu, izoláciu alebo zníženie množstva relevantných nebezpečných látok, aby miesto prevádzky po zohľadnení jej súčasného alebo schváleného budúceho využívania už nepredstavovalo takéto riziko

(5) Ak prevádzkovateľ nie je povinný vypracovať východiskovú správu, prevádzkovateľ po definitívnom ukončení činností prijme potrebné opatrenia zamerané na odstránenie, kontrolu, izoláciu alebo zníženie množstva relevantných nebezpečných látok tak, aby miesto prevádzky po zohľadnení jeho súčasného alebo schváleného budúceho využívania nepredstavovalo žiadne významné riziko pre ľudské zdravie alebo životné prostredie v dôsledku kontaminácie pôdy a podzemnej vody v dôsledku povolených činností a po zohľadnení podmienok týkajúcich sa miesta prevádzky stanovených v súlade s § 7 ods. 1 písm. e)			
Č:23	Článok 23
Environmentálne inšpekcie

1. Členské štáty zavedú systém environmentálnych inšpekcií zariadení, ktoré sa zameriavajú na skúmanie celej škály relevantných účinkov dotknutých zariadení na životné prostredie. 

Členské štáty zabezpečia, aby prevádzkovatelia poskytli príslušným orgánom všetku nevyhnutnú pomoc s cieľom umožniť týmto orgánom vykonanie návštevy na mieste, odber vzoriek a zber informácií potrebných na výkon ich povinností podľa tejto smernice. 

2. Členské štáty zabezpečia, aby sa na všetky zariadenia vzťahoval plán environmentálnych inšpekcií na národnej, regionálnej alebo miestnej úrovni a aby sa tento plán pravidelne prehodnocoval a v prípade potreby aktualizoval.

3. Súčasťou každého plánu environmentálnej inšpekcie sú: 

a)	všeobecné posúdenie relevantných dôležitých otázok v oblasti životného prostredia;
b)	geografická oblasť, na ktorú sa vzťahuje plán inšpekcií;
c)	register zariadení, na ktoré sa plán vzťahuje;
d)	postupy tvorby programov pre bežné environmentálne inšpekcie podľa odseku 4;
e)	postupy pre mimoriadne environmentálne inšpekcie podľa odseku 5;
f)	v prípade potreby ustanovenia o spolupráci medzi rôznymi inšpekčnými orgánmi.

4. Na základe plánov inšpekcií príslušný orgán pravidelne vypracúva programy bežných environmentálnych inšpekcií, v ktorých sa okrem iného určuje frekvencia návštev na mieste pre rôzne typy zariadení.

Obdobie medzi dvoma návštevami na mieste sa zakladá na systematickom hodnotení environmentálnych rizík dotknutých zariadení a nepresahuje jeden rok pri zariadeniach s najvyšším rizikom a tri roky pri zariadeniach s najnižším rizikom. 

Ak inšpekcia zistí dôležitý prípad nedodržania podmienok povolenia, vykoná sa v lehote šiestich mesiacov od uvedenej inšpekcie ďalšia návšteva na mieste. 

Pri systematickom vyhodnocovaní environmentálnych rizík sa vychádza aspoň z týchto kritérií: 

a)	potenciálne a skutočné vplyvy dotknutých zariadení na ľudské zdravie a životné prostredie so zreteľom na úrovne znečisťovania a typy emisií, citlivosť miestneho prostredia a riziko havárií;
b)	dodržiavanie podmienok povolenia v minulosti;
c)	účasť prevádzkovateľa v schéme Únie pre environmentálne manažérstvo a audit (EMAS) podľa nariadenia (ES) č. 1221/2009(1) 

Komisia môže prijať usmernenia týkajúce sa kritérií vyhodnocovania rizík pre životné prostredie.

5. Cieľom mimoriadnych environmentálnych inšpekcií je čo možno najskôr vyšetriť závažné sťažnosti v oblasti životného prostredia, závažné environmentálne havárie, mimoriadne udalosti a prípady nedodržania podmienok a v prípade potreby prehodnotiť povolenie pred jeho udelením alebo jeho aktualizáciou.

6. Po každej návšteve na mieste príslušný orgán vypracuje správu, ktorá opíše relevantné zistenia o tom, či zariadenie dodržiava podmienky povolenia, aj závery o tom, či sú potrebné ďalšie opatrenia. 

Správa sa oznámi dotknutému prevádzkovateľovi do dvoch mesiacov od uskutočnenia návštevy na mieste. Správu sprístupní verejnosti príslušný orgán v súlade so smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2003/4/ES z 28. januára 2003 o prístupe verejnosti k informáciám o životnom prostredí(2)  do štyroch mesiacov od uskutočnenia návštevy na mieste.

Bez toho, aby bol dotknutý článok 8 ods. 2, príslušný orgán zabezpečí, aby prevádzkovateľ prijal v primeranej lehote všetky potrebné opatrenia, ktoré sú uvedené v správe.	

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

IPKZ

IPKZ

IPKZ

IPKZ

IPKZ

IPKZ

IPKZ

IPKZ

IPKZ

IPKZ

IPKZ

V-IPKZ	
§31 O1

§30 O4 a)

§31 O2

§31 O3

§31 O4

§31 O5

§31 O6

§31 O7

§31 O8

§31 O9

§31 O 10

§31 O 12

§4 O 2a)

Environmentálna kontrola (ďalej len „kontrola“) je súbor činností vykonávaných  orgánom štátneho dozoru s cieľom kontrolovať a presadzovať, aby prevádzkovatelia dodržiavali podmienky povolenia, a v prípade potreby monitorovať vplyv na životné prostredie, vrátane miestnych zisťovaní vykonávaných v prevádzke, monitorovania emisií a kontrol vnútorných správ a nadväzujúcich dokumentov, overovania vlastného monitorovania, kontrolovania použitých techník a primeranosti environmentálneho riadenia prevádzky. Predmetom kontroly je aj zisťovanie, či nedošlo k zmene okolností, ktoré môžu viesť k zmene podmienok povolenia

Prevádzkovateľ je povinný na účely kontroly plnenia povinností podľa odseku 1
a)	umožniť orgánu štátneho dozoru kontrolu prevádzky, najmä vstup do prevádzky, odber vzoriek a vykonanie kontrolných meraní, nahliadnutie do evidencií a iných písomností o prevádzke a poskytnúť pravdivé a úplné informácie a vysvetlenia bezprostredne súvisiace s povolením

Orgán štátneho dozoru zabezpečuje vypracovanie plánu kontrol, prehodnocovanie a aktualizáciu tohto plánu kontrol.

Plán kontrol obsahuje:
a) všeobecné posúdenie dôležitých problémov v oblasti životného prostredia,
b) geografickú oblasť, pre ktorú sa plán vzťahuje,
c) register prevádzok, pre ktoré sa plán vzťahuje,
d) postup tvorby programov pre bežné kontroly podľa odseku 4,
e) postup pre mimoriadne environmentálne kontroly podľa odseku 5,
f) podmienky pre spoluprácu s inými orgánmi štátneho dozoru.

Program bežnej kontroly vypracúva poverený orgán v pravidelných intervaloch, súčasťou ktorého sa okrem iného určujú aj frekvencie kontrol pre rôzne typy prevádzok.
Orgán štátneho dozoru vykoná bežnú kontrolu prevádzky aspoň raz za rok, ak na základe systematického hodnotenia environmentálnych rizík prevádzky podľa odseku 8 patrí k prevádzkam s najvyšším rizikom. 
Orgán štátneho dozoru vykoná bežnú kontrolu prevádzky aspoň raz za tri roky, ak na základe systematického hodnotenia environmentálnych rizík prevádzky podľa odseku 8 patrí k prevádzkam s najnižším rizikom
Ak na základe vykonanej kontroly podľa odseku 5 a odseku 6 orgán štátneho dozoru zistí v prevádzke nedodržanie podmienok povolenia, vykoná ďalšiu kontrolu v prevádzke do šiestich mesiacov.
Systematické vyhodnocovanie environmentálnych rizík vychádza minimálne z nasledujúcich kritérií:
a) potenciálne a skutočné vplyvy dotknutých prevádzok na ľudské zdravie a životné prostredie so zreteľom na úrovne znečisťovania a typy emisií, citlivosť miestneho prostredia a riziko havárií,
b) dodržiavanie podmienok povolenia v minulosti,
c) účasť prevádzkovateľa v schéme Únie pre environmentálne manažérstvo a audit (EMAS)
d)	certifikácie prevádzkovateľa  podľa normy ISO 14 001

Orgán štátneho dozoru vykoná mimoriadnu kontrolu za účelom prešetrenia sťažností v oblasti životného prostredia, závažných environmentálnych havárií, mimoriadnych udalostí a prípadov nedodržania podmienok povolenia a v prípade potreby prehodnotí a aktualizuje povolenie.

Orgán štátneho dozoru vypracuje správu o kontrole, v ktorej sa zhodnotí dodržiavanie podmienok povolenia a určia sa opatrenia podľa § 21 tohto zákona.
Orgán štátneho dozoru zašle správu o kontrole do dvoch mesiacov od uskutočnenia kontroly:
a) prevádzkovateľovi prevádzky, v ktorej sa uskutočnila kontrola,
b) organizácii poverenej ministerstvom podľa § 38 ods. 2.

(2) Register výsledkov kontrol vykonaných v prevádzkach vyžadujúcich integrovanú prevenciu a kontrolu znečisťovania obsahuje najmä:
a) správy o kontrolách podľa § 20 ods.10 vykonaných v prevádzkach vyžadujúcich integrovanú prevenciu a kontrolu znečisťovania vrátane určených opatrení

			
Č:24	Článok 24
Prístup k informáciám a účasť verejnosti na povoľovacom konaní

1. Členské štáty zabezpečia, aby sa dotknutej verejnosti poskytli včasné a účinné príležitosti zúčastniť sa týchto konaní: 

a)	udelenie povolenia pre nové zariadenia;
b)	udelenie povolenia na akúkoľvek podstatnú zmenu;
c)	udelenie alebo aktualizácia povolenia pre zariadenie, kde sa navrhuje uplatňovanie článku 15 ods. 4;
d)	aktualizácia povolenia alebo podmienok povolenia pre zariadenie v súlade s článkom 21 ods. 5 písm. a).

Na takúto účasť sa uplatňuje postup stanovený v prílohe IV.

2. Ak sa prijalo rozhodnutie o udelení, prehodnotení alebo aktualizácii povolenia, príslušný orgán sprístupní verejnosti v súvislosti s písmenami a), b) a f) aj na internete tieto informácie: 

a)	obsah rozhodnutia, vrátane kópie povolenia a akýchkoľvek následných aktualizácií;

b)	dôvody, na ktorých sa rozhodnutie zakladá;

c)	výsledky konzultácií uskutočnených pred prijatím rozhodnutia a vysvetlenie spôsobu, akým boli v rozhodnutí zohľadnené;
d)	názov referenčných dokumentov o BAT, ktoré sú relevantné pre dotknuté zariadenie alebo dotknutú činnosť;

e)	spôsob určenia podmienok povolenia uvedených v článku 14 vrátane limitných hodnôt emisií v súvislosti s najlepšími dostupnými technikami a úrovňami znečisťovania súvisiacimi s najlepšími dostupnými technikami;
f)	v prípade udelenia výnimky podľa článku 15 ods. 4 konkrétne dôvody tejto výnimky na základe kritérií stanovených v uvedenom odseku a uložené podmienky.

3. Príslušný orgán sprístupní tiež verejnosti, a to aj prostredníctvom internetu, najmenej vo vzťahu k písmenu a): 

a)	relevantné informácie o opatreniach, ktoré prevádzkovateľ prijal po definitívnom ukončení činností v súlade s článkom 22;
b)	výsledky monitorovania emisií na základe podmienok povolenia, ktoré má príslušný orgán.

4. Odseky 1, 2 a 3 tohto článku sa uplatňujú bez toho, aby boli dotknuté obmedzenia ustanovené v článku 4 ods. 1 a 2 smernice 2003/4/ES.	

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

IPKZ

V-IPKZ

V-IPKZ

V-IPKZ

V-IPKZ

V- IPKZ

V- IPKZ

V- IPKZ

V-IPKZ

V-IPKZ

V-IPKZ

	

§11 ods. 5

§4 ods.1

§4 ods.1b

§4 ods.1b

§4 ods.1e

§4 ods.1b

§4 ods.1b

§4 ods.1b

§4 ods.1

§4 ods.1c

§4 ods.1d

	

Postup podľa odsekov 3 a 4 sa uplatní vždy pokiaľ sa jedná o nasledovné konania:
a) udelenie integrovaného povolenia pre nové prevádzky,
b) udelenie integrovaného povolenia na akúkoľvek podstatnú zmenu,
c) udelenie alebo zmena integrovaného povolenia pre prevádzky, kde sa navrhuje uplatňovať § 21 ods. 7
d) zmena integrovaného povolenia alebo podmienok integrovaného povolenia pre zariadenie v súlade s § 31 ods. 2 písm. e).

1) Register prevádzok vyžadujúcich integrovanú prevenciu a kontrolu znečisťovania a vydaných integrovaných povolení obsahuje najmä

b) rozhodnutia, ktorými sa vydávajú povolenia, vrátane všetkých ich zmien a oznámení o zmenách povolenia
b) rozhodnutia, ktorými sa vydávajú povolenia, vrátane všetkých ich zmien a oznámení o zmenách povolenia
e) stanovisko k uskutočneným konzultáciám pred vydaním rozhodnutia  

b) rozhodnutia, ktorými sa vydávajú povolenia, vrátane všetkých ich zmien a oznámení o zmenách povolenia

b) rozhodnutia, ktorými sa vydávajú povolenia, vrátane všetkých ich zmien a oznámení o zmenách povolenia

b) rozhodnutia, ktorými sa vydávajú povolenia, vrátane všetkých ich zmien a oznámení o zmenách povolenia

1) Register prevádzok vyžadujúcich integrovanú prevenciu a kontrolu znečisťovania a vydaných integrovaných povolení obsahuje najmä

c) relevantné informácie o opatreniach, ktoré prevádzkovateľ prijal po definitívnom ukončení činnosti v prevádzke v súlade s týmto zákonom

d) prepojením na webové sídlo národného registra znečisťovania aj výsledky monitorovania emisií na základe podmienok povolenia podľa osobitného predpisu

			
Č:25	Článok 25
Prístup k spravodlivosti 

1. Členské štáty zaistia, aby v súlade s príslušným vnútroštátnym právnym systémom, dotknutá verejnosť mala prístup k opravným prostriedkom pred súdom alebo iným nezávislým a nestranným orgánom ustanoveným na základe zákona s cieľom napadnúť vecnú a procesnú zákonnosť rozhodnutia, skutku alebo opomenutia, ktoré sú predmetom článku 24, ak je splnená jedna z týchto podmienok: 

a)	existuje dostatočný záujem;
b)	ak pretrváva porušovanie práva v prípadoch, keď to právne predpisy členského štátu upravujúce správne konanie požadujú ako predbežnú podmienku.

2. Členské štáty určia, v akom štádiu možno napadnúť rozhodnutia, skutky alebo opomenutie.

3. O tom, čo predstavuje dostatočný záujem a porušovanie práva, rozhodnú členské štáty v súlade s cieľom poskytnúť dotknutej verejnosti široký prístup k spravodlivosti. 

Na tento účel sa záujem akejkoľvek mimovládnej organizácie, ktorá presadzuje ochranu životného prostredia a spĺňa všetky požiadavky podľa vnútroštátneho práva, považuje za dostatočný na účely odseku 1 písm. a). 

Tieto organizácie sa takisto považujú za organizácie, ktorých práva môžu byť porušené na účely odseku 1 písm. b). 

4. Odseky 1, 2 a 3 nevylučujú možnosť predbežného preskúmania správnym orgánom a nie je nimi dotknutá požiadavka vyčerpania správnych opravných prostriedkov pred súdnymi opravnými prostriedkami, ak takáto požiadavka vyplýva z vnútroštátneho práva. 

Každé takéto konanie musí byť spravodlivé, včasné a nie nedostupne drahé. 

5. Členské štáty zabezpečia, aby boli verejnosti dostupné praktické informácie o prístupe k správnemu a súdnemu preskúmaniu.				

			
Č:26	Článok 26
Cezhraničné vplyvy

1. Ak si je členský štát vedomý, že prevádzkovanie zariadenia bude mať pravdepodobne významné nepriaznivé účinky na životné prostredie iného členského štátu, alebo ak o to členský štát, ktorý bude pravdepodobne významne dotknutý, požiada, zašle členský štát, na území ktorého sa podala žiadosť o povolenie podľa článku 4 alebo článku 20 ods. 2, druhému členskému štátu akékoľvek informácie, ktoré má poskytnúť alebo sprístupniť podľa prílohy IV v rovnakom čase, ako ich sprístupní verejnosti. 

Takéto informácie poslúžia ako základ pre akékoľvek konzultácie potrebné v rámci bilaterálnych vzťahov medzi dvoma členskými štátmi na báze reciprocity a rovnocennosti. 

2. V rámci svojich bilaterálnych vzťahov musia členské štáty zabezpečiť, aby v prípadoch uvedených v odseku 1 boli žiadosti na primeraný čas sprístupnené aj verejnosti členského štátu, ktorého životné prostredie by mohlo byť dotknuté, aby mohla predložiť pripomienky pred tým, ako príslušný orgán prijme svoje rozhodnutie.

3. Výsledky akýchkoľvek konzultácií podľa odsekov 1 a 2 sa zohľadňujú pri rozhodovaní príslušného orgánu o žiadosti.

4. Príslušný orgán informuje každý členský štát, s ktorým sa uskutočnili konzultácie podľa odseku 1, o rozhodnutí prijatom v súvislosti so žiadosťou a zašle mu informácie uvedené v článku 24 ods. 2 Tento členský štát prijme potrebné opatrenia, aby zabezpečil vhodným spôsobom sprístupnenie informácií dotknutej verejnosti na svojom vlastnom území.	

N	

IPKZ	
§ 11 O 3f)	

f) upovedomí o začatí konania cudzí dotknutý orgán a doručí mu jedno vyhotovenie žiadosti spolu s informáciami podľa písmena d) a v čase ich zverejnenia, ak ide o povoľovanie novej prevádzky alebo podstatnej zmeny v činnosti prevádzky a ak nová prevádzka alebo podstatná zmena v činnosti prevádzky má alebo môže mať cezhraničný vplyv alebo ak o to cudzí dotknutý orgán požiadal
			
Č:27	Článok 27
Nové techniky

1. Členské štáty v prípade potreby podnietia vývoj a uplatňovanie nových techník, najmä pokiaľ ide o nové techniky uvedené v referenčných dokumentoch o BAT.

2. Komisia vypracuje usmernenia na pomoc členským štátom pri podpore vývoja a uplatňovania nových techník podľa odseku 1.							

Č:28	KAPITOLA III

OSOBITNÉ USTANOVENIA PRE SPAĽOVACIE ZARIADENIA
Článok 28

Rozsah pôsobnosti

Táto kapitola sa vzťahuje na spaľovacie zariadenia, ktorých celkový menovitý tepelný príkon sa rovná alebo je väčší ako 50 MW, bez ohľadu na druh používaného paliva.

Táto kapitola sa nevzťahuje na tieto spaľovacie zariadenia:

a)	zariadenia, v ktorých sa produkty spaľovania používajú na priame vykurovanie, sušenie alebo iné spracovanie predmetov alebo materiálov;
b)	zariadenia na dodatočné spaľovanie určené na čistenie odpadových plynov spaľovaním, ktoré nie sú prevádzkované ako samostatné spaľovacie zariadenia;
c)	zariadenia na regeneráciu katalyzátorov na katalytické krakovanie;
d)	zariadenia na premenu sírovodíka na síru;
e)	reaktory používané v chemickom priemysle;
f)	pece s koksovými batériami;
g)	kaupre;
h)	akékoľvek technické zariadenia používané na pohon vozidiel, lodí alebo lietadiel;
i)	plynové turbíny a plynové motory používané na morských plošinách;
j)	zariadenia, ktoré používajú ako palivo akýkoľvek tuhý alebo kvapalný odpad iný než odpad uvedený v článku 3 bod 31 písm. b).

N	

VE	

§9	

Táto časť sa vzťahuje na spaľovacie zariadenia uvedené v prílohe č. 4; požiadavky tejto časti sa nevzťahujú na tieto spaľovacie zariadenia:
a) zariadenia, v ktorých sa spaliny používajú na priamy ohrev, sušenie alebo iné tepelné spracovanie materiálov alebo predmetov (ďalej len „priamy procesný ohrev“),
b) koncové spaľovacie zariadenia určené na čistenie odpadových plynov spaľovaním, ak nie sú   prevádzkované ako samostatné spaľovacie zariadenia,
c) zariadenia na regeneráciu katalyzátorov pre katalytické krakovanie,
d) zariadenia na premenu sírovodíka na síru,
e)  reaktory používané v chemickom priemysle okrem zariadení na nepriamy procesný ohrev,
f)  koksárenské pece,
g) ohrievače vetra - kaupre,
h) technické zariadenia používané na pohon vozidiel, lodí alebo lietadiel,
i) plynové turbíny a zážihové motory  používané na morských plošinách,
j) zariadenia, ktoré používajú ako palivo tuhý alebo kvapalný odpad iný ako odpad uvedený v § 10 písm. i) v bodoch 1 až 5.
			
Č:29	Článok 29
Agregačné pravidlá

1. V prípade, že odpadové plyny z dvoch alebo viacerých samostatných spaľovacích zariadení sa vypúšťajú spoločným komínom, kombinácia vytvorená takýmito zariadeniami sa bude považovať za jedno spaľovacie zariadenie a ich kapacity sa na výpočet celkového menovitého tepelného príkonu spočítajú.

2. Ak sa dve alebo viaceré oddelené spaľovacie zariadenia, ktorým bolo prvýkrát udelené povolenie 1. júla 1987 alebo po tomto dátume, alebo ktorých prevádzkovatelia predložili úplnú žiadosť o povolenie k tomuto alebo po uvedenom dátume, postavia takým spôsobom, že ich odpadové plyny sa podľa názoru príslušného orgánu pri zohľadnení technických a ekonomických faktorov môžu vypúšťať spoločným komínom, kombinácia vytvorená takýmito zariadeniami sa bude považovať za jedno spaľovacie zariadenie a ich kapacity sa na výpočet celkového menovitého tepelného príkonu spočítajú.

3. Pri výpočte celkového menovitého tepelného príkonu kombinácie spaľovacích zariadení uvedených v odsekoch 1 a 2 sa ne zohľadňujú jednotlivé spaľovacie zariadenia s celkovým menovitým tepelným príkonom nižším ako 15 MW.	
N	
VE	
Príl 4 
Č I B1	
Veľkým spaľovacím zariadením je zariadenie s celkovým MTP ≥ 50 MW bez ohľadu na typ spaľovaného paliva, pričom platia tieto agregačné pravidlá:
a)	spočítavajú sa menovité tepelné príkony spaľovacích jednotiek, 
1.	ktorých emisie sú vypúšťané cez spoločný komín, alebo
2.	príkony spaľovacích jednotiek postavených oddelene, ak podľa posúdenia príslušného orgánu po zohľadnení technických a ekonomických faktorov by mohli vypúšťať odpadové plyny cez spoločný komín; uvedené sa nevzťahuje na spaľovacie zariadenia, ktoré sa podľa dátumu vydania prvého povolenia sa zaraďujú ako jestvujúce zariadenie Z1,
b)	spaľovacie jednotky s menovitým tepelným príkonom < 15 MW sa do celkového menovitého tepelného príkonu spaľovacieho zariadenia nespočítavajú,
			
Č:30	Článok 30
Limitné hodnoty emisií

1. Odpadové plyny zo spaľovacích zariadení sa riadeným spôsobom vypúšťajú komínom, ktorý obsahuje jednu dymovú rúru alebo viaceré dymové rúry, ktorých výška sa vypočíta tak, aby sa zaistila bezpečnosť ľudského zdravia a životného prostredia.
	N
	NZ

VE	§ 14
O 1

§2 Pe)	Nové zariadenia stacionárnych zdrojov a jestvujúce zariadenia stacionárnych zdrojov, na ktorých sa vykoná podstatná zmena musia zodpovedať najlepšej dostupnej technike a musia zabezpečovať ustanovené požiadavky na rozptyl emisií znečisťujúcich látok. Podstatná zmena je zmena v charaktere alebo v činnosti stacionárneho zdroja alebo jeho rozšírenie, ktorá môže mať významné nepriaznivé účinky na zdravie ľudí alebo životné prostredie. Pre vybrané zariadenia stacionárneho zdroja sa podstatná zmena ustanovuje vykonávacím predpisom podľa § 33 písm. a).

komínom objekt, ktorý obsahuje jeden prieduch alebo viac samostatných prieduchov na vypúšťanie odpadových plynov do ovzdušia			
	
2. Všetky povolenia pre zariadenia obsahujúce spaľovacie zariadenia, pre ktoré bolo udelené povolenie pred 7. januárom 2013 alebo prevádzkovatelia ktorých predložili úplnú žiadosť o povolenie pred uvedeným dátumom, pokiaľ sa takéto zariadenia uvedú do prevádzky najneskôr do 7. januára 2014, obsahujú podmienky, pomocou ktorých sa zabezpečí, že emisie do ovzdušia z týchto zariadení neprekročia limitné hodnoty emisií stanovené v prílohe V časť 1.

Všetky povolenia pre zariadenia obsahujúce spaľovacie zariadenia, ktoré dostali výnimku v zmysle článku 4 ods. 4 smernice 2001/80/ES a ktoré sú v prevádzke po 1. januári 2016, obsahujú podmienky, ktoré zabezpečia, že emisie z týchto zariadení do ovzdušia nepresiahnu limitné hodnoty emisií stanovené v prílohe V časť 2.

3. Všetky povolenia pre zariadenia obsahujúce spaľovacie zariadenia, na ktoré sa nevzťahuje odsek 2, obsahujú podmienky, pomocou ktorých sa zabezpečí, že emisie do ovzdušia z týchto zariadení neprekročia limitné hodnoty emisií stanovené v prílohe V časť 2.
spaľovacieho zariadenia.		
NZ

VE

VE	
§ 15
O 1
P b)

§ 12
O2a3

P4
Č3 B1
	
Prevádzkovatelia veľkých zdrojov a prevádzkovatelia stredných zdrojov sú povinní
dodržiavať emisné limity určené obvodným úradom životného prostredia podľa tohto zákona alebo emisné limity určené správnym orgánom v integrovanom povoľovaní; ak emisné limity nie sú pre stacionárny zdroj takto určené, dodržiavať ustanovené emisné limity,

(2) Pre veľké spaľovacie zariadenia začlenené ako jestvujúce zariadenia platia emisné limity uvedené 
a) v tabuľkách A1 bodov 2 až 6 tretej časti prílohy č. 4 do 1. januára 2016 a pre spaľovacie zariadenia, ktoré uplatňujú prechodné opatrenia, počas trvania vymedzeného obdobia, ak ďalej nie je ustanovené inak,
b)  v tabuľkách A2 bodov 2 až 6 tretej časti prílohy č. 4 od 1. januára 2016.
(3)Pre veľké spaľovacie zariadenia začlenené ako nové zariadenia platia emisné limity uvedené v tabuľkách B bodov 2 až 6 tretej časti prílohy č. 4.

Členenie veľkých spaľovacích zariadení
Jestvujúce zariadenie	
Jestvujúce veľké spaľovacie zariadenia sa  členia takto:	

Z1	
sspaľovacie zariadenie, pre ktoré bolo vydané stavebné povolenie, alebo ak také nie je, povolenie na užívanie pred 1. júlom 1987	

Z2	
spaľovacie zariadenie, pre ktoré bolo vydané stavebné povolenie v období od 1. júla 1987 najneskôr do 27. novembra 2002, ak zariadenie bolo uvedené do prevádzky najneskôr 27. novembra 2003 	

Z3	
spaľovacie zariadenie, pre ktoré bolo vydané povolenie v období od 27. novembra 2002 najneskôr do 7. januára 2013, alebo ak prevádzkovateľ predložil úplnú žiadosť o povolenie pred uvedeným dátumom, pokiaľ sa dané zariadenia uvedie do prevádzky najneskôr do 7. januára  2014	

Nové zariadenie	
veľké spaľovacie zariadenie, ktoré nie je uvedené ako jestvujúce zariadenie.	

Ú

Ú

		
	4. Limitné hodnoty emisií stanovené prílohe V časti 1 a 2, ako aj minimálne stupne odsírenia stanovené v časti 5 prílohy V sa uplatňujú na emisie každého spoločného komína vo vzťahu k celkovému menovitému tepelnému príkonu celého spaľovacieho zariadenia. Ak sa v prílohe V ustanovuje, že limitné hodnoty emisií sa môžu uplatňovať na časť spaľovacieho zariadenia s obmedzeným počtom prevádzkových hodín, tieto limitné hodnoty sa uplatňujú na emisie uvedenej časti spaľovacieho zariadenia, avšak sú ustanovené vo vzťahu k celkovému menovitému tepelnému príkonu celého	N

N	NZ

VE

VE	§ 26 
O  3
P l)

§11 O2

§ 13 O1 a2	Obvodný úrad životného prostredia
môže určiť výnimky z emisných limitov, z technických požiadaviek a podmienok prevádzkovania, z monitorovania údajov o ich dodržaní a čas ich trvania, ak nie sú určené v súhlasoch podľa odseku 1 alebo v rozhodnutiach podľa § 18 ods. 9 a § 31 ods. 
2 a ak je tak ustanovené,

Emisné limity vyjadrené ako koncentrácia, hmotnostný tok alebo stupeň odsírenia sa vzťahujú na emisie z každého spoločné ho komína vo vzťahu k celkovému menovitému tepelnému príkonu  spaľovacieho zariadenia. 

Pre vymedzené veľké spaľovacie zariadenie alebo jeho časť so samostatným spalinovodom  možno uplatňovať miernejšie emisné limity, ak je tak uvedené v bodoch 2, 3 a 5 tretej časti prílohy č. 4,

Ak sa na časť zariadenia, z ktorej sú vypúšťané odpadové plyny jedným alebo viacerými oddelenými spalinovodmi v spoločnom komíne, uplatňuje obmezený prevádzkový režim, na túto časť sa vzťahujú emisné limity pre obmedzený prevádzkový režim vo vzťahu k celkovému príkonu zariadenia. 
			
	5. Príslušný orgán môže najviac na šesť mesiacov udeliť výnimku z povinnosti dodržiavať limitné hodnoty emisií uloženú v odsekoch 2 a 3 pre oxid siričitý v prípade spaľovacieho zariadenia, ktoré na tento účel normálne používa palivo s nízkym obsahom síry, v prípadoch, keď prevádzkovateľ nemôže dodržiavať tieto limitné hodnoty kvôli prerušeniu dodávky paliva s nízkym obsahom síry vyplývajúcemu z vážneho nedostatku. 

Členské štáty okamžite informujú Komisiu o akejkoľvek výnimke udelenej na základe prvého pododseku. 

6. Príslušný orgán môže udeliť výnimku z povinnosti dodržiavať limitné hodnoty emisií uvedené v odsekoch 2 a 3 v prípadoch, keď sa spaľovacie zariadenie, ktoré používa len plynné palivo, musí výnimočne uchýliť k používaniu iných palív z dôvodu náhleho prerušenia dodávky plynu a z tohto dôvodu musí byť vybavené zariadením na čistenie odpadových plynov. Obdobie, na ktoré sa udelí takáto výnimka, neprekročí 10 dní okrem prípadov prevažujúcej potreby udržiavať dodávky energie. Prevádzkovateľ okamžite informuje príslušný orgán o výskyte každého konkrétneho prípadu uvedeného v prvom pododseku.	N	NZ

NZ

VE

NZ 

VE	§ 26 O3
P l)

§ 15
O. 1
P x)

§18 O1

§ 23
P n)
b.3

§ 18 O2	Obvodný úrad životného prostredia
môže určiť výnimky z emisných limitov, z technických požiadaviek a podmienok prevádzkovania, z monitorovania údajov o ich dodržaní a čas ich trvania, ak nie sú určené v súhlasoch podľa odseku 1 alebo v rozhodnutiach podľa § 18 ods. 9 a § 31 ods. 
2 a ak je tak ustanovené,

Prevádzkovatelia veľkých a prevádzkovatelia stredných zdrojov stredných zdrojov  sú povinní
oznámiť bezodkladne príslušnému obvodnému úradu životného prostredia a príslušnému správnemu orgánu v integrovanom povoľovaní prerušenie dodávky paliva s nízkym obsahom síry alebo prerušenie dodávky plynu, ak ide o spaľovacie zariadenie s menovitým tepelným príkonom 50 MW a viac, pre ktoré sa bude z uvedených dôvodov požadovať udelenie výnimky z povinnosti dodržiavať určený emisný limit; neprekročiť povolený prevádzkový čas pri uplatňovaní tejto výnimky

Z dôvodu prerušenia dodávky nízkosírneho paliva pre jeho vážny nedostatok, možno pre spaľovacie zariadenie, ktoré spaľuje palivo s takým obsahom síry, že emisný limit sa zabezpečuje bez odsírenia, povoliť na obmedzený čas, najviac však na šesť mesiacov, vyššie emisie SO2, ako ustanovené emisné limity.

Ministerstvo je vo vzťahu ku Komisii notifikačným orgánom sprístupňuje a podáva jej informácie a správy v oblasti ochrany ovzdušia vyplývajúce zo smerníc uvedených v prílohe č. 4, najmä o  
3.	výnimkách týkajúcich sa podmienok a požiadaviek na prevádzku stacionárnych zdrojov uplatňovaných podľa tohto zákona,

Z dôvodu náhleho výpadku dodávky plynu možno pre spaľovacie zariadenie, ktoré spaľuje len plynné palivo, na obmedzený čas povoliť používanie iných palív a vyššie emisie znečisťujúcich látok ako ustanovené emisné limity, najviac však na desať dní.  Tento čas  môže  byť prekročený v prípade, keď z dôvodu potreby prednostnej dodávky energie je nutné spaľovať iné palivo, ktoré si na dodržanie emisných limitov vyžaduje odlučovanie.

Členské štáty okamžite informujú Komisiu o akejkoľvek výnimke udelenej na základe prvého pododseku. 
	N	NZ	§ 23   O3 P l)	Ministerstvo je vo vzťahu ku Komisii notifikačným orgánom sprístupňuje a podáva jej informácie a správy v oblasti ochrany ovzdušia vyplývajúce zo smerníc uvedených v prílohe č. 4, najmä o  
3. výnimkách týkajúcich sa podmienok a požiadaviek na prevádzku stacionárnych zdrojov uplatňovaných podľa tohto zákona,
			
	7. Ak sa spaľovacie zariadenie rozšíri, na rozšírenú časť zariadenia, ktorej sa zmena týka, sa budú vzťahovať limitné hodnoty emisií stanovené v prílohe V časť 2 a budú stanovené vo vzťahu k celkovému menovitému tepelnému príkonu celého spaľovacieho zariadenia. V prípade zmeny spaľovacieho zariadenia, ktorá môže mať dôsledky na životné prostredie a ovplyvniť časť zariadenia s menovitým tepelným príkonom 50 MW alebo viac, sa na časť zariadenia, ktorá sa zmenila vo vzťahu k celkovému menovitému tepelnému príkonu celého spaľovacieho zariadenia, uplatňujú limitné hodnoty emisií stanovené v prílohe V časť 2.
	N	VE	§19 O1

§19 O3	(1)	Ak sa kapacita spaľovacieho zariadenia rozšíri, pre novú časť spaľovacieho zaiadenia platia emisné limity pre nové zariadenia podľa celkového tepelného príkonu zariadenia.

(2)	Ak ide o zmenu spaľovacieho zariadenia, ktorá môže mať dôsledky na životné prostredie a ktorá sa týka časti zariadenia s menovitým tepelným príkonom 50 MW a viac, na predmetnú časť spaľovacieho zariadenia sa uplatňujú emisné limity pre nové zariadenia podľa celkového menovitého tepelného príkonu celého zariadenia.

8. Limitné hodnoty emisií stanovené v prílohe V časti 1 a 2 sa neuplatňujú na tieto spaľovacie zariadenia: 

a)	naftové motory;
b)	regeneračné kotle na výluh v rámci zariadení na výrobu celulózy.
				
Pre nafové motory  máme osobitnú  národnú úpravu .			
	
9. Na základe najlepších dostupných techník Komisia preskúma potrebu zaviesť v celej Únii limitné hodnoty emisií pre tieto spaľovacie zariadenia, ako aj potrebu zmeny limitných hodnôt emisií uvedených v prílohe V: 
a)	spaľovacie zariadenia uvedené v odseku 8;
b)	spaľovacie zariadenia v rafinériách spaľujúce rezíduá z Ndestilácie a konverzie z rafinácie ropy pre vlastnú spotrebu, samostatne alebo s iným palivom, pri zohľadnení špecifík energetických systémov rafinérií;
c)	spaľovacie zariadenia spaľujúce iné plyny ako zemný plyn;
d)	spaľovacie zariadenia v chemických zariadeniach, ktoré používajú kvapalné rezíduá z výroby ako nekomerčné palivo pre vlastnú spotrebu.

Komisia podá do 31. decembra 2013 Európskemu parlamentu a Rade správu o výsledkoch tohto preskúmania a v prípade potreby k nej priloží legislatívny návrh.	n.a.						
Č:31	Článok 31
Stupeň odsírenia

1. Na spaľovacie zariadenia spaľujúce domáce tuhé palivá, ktoré vzhľadom na povahu tohto paliva nie sú schopné dodržať limitné hodnoty emisií pre oxid siričitý uvedené v článku 30 ods. 2 a 3, môžu členské štáty namiesto toho uplatniť minimálne stupne odsírenia uvedené v prílohe V časť 5 v súlade s pravidlami dodržiavania uvedenými v časti 6 uvedenej prílohy a po predchádzajúcom schválení technickej správy uvedenej v článku 72 ods. 4 písm. a) príslušným orgánom.

2. Na spaľovacie zariadenia spaľujúce domáce tuhé palivá, ktoré spoluspaľujú odpad a ktoré nie sú schopné spĺňať hodnoty Cproc pre oxid siričitý ustanovené v prílohe VI časť 4 body 3.1 alebo 3.2 z dôvodu charakteristík domáceho tuhého paliva, môžu členské štáty namiesto toho uplatňovať minimálne stupne odsírenia stanovené v prílohe V časť 5 v súlade s pravidlami dodržiavania stanovenými v časti 6 uvedenej prílohy. Ak sa členské štáty rozhodnú uplatňovať tento odsek, Codpad uvedený v prílohe VI časť 4 bod 1 sa rovná 0 mg/Nm³.

3. Komisia do 31. decembra 2019 preskúma možnosť uplatňovania minimálnych stupňov odsírenia stanovených v prílohe V časť 5, pričom zohľadní najmä najlepšie dostupné techniky a prínosy vyplývajúce zo zníženia emisií oxidu siričitého.	
N

n.a.	
 VE

VE

	
§11 O4

Príl5 ČIV B3.2.1

	
Stupeň odsírenia možno uplatniť pre veľké spaľovacie zariadenie, ktoré spaľuje domáce tuhé palivo, po schválení technickej správy ktorou sa preukáže, že zariadenie vzhľadom na povahu paliva nie je schopné plniť emisný limit pre oxid siričitý vyjadrený ako koncentrácia.

Zariadenia na spoluspaľovanie odpadov, ktoré spaľujú domáce tuhé palivo a nie sú schopné plniť emisný limit pre SO2, môžu uplatňovať stupeň odsírenia podľa bodu 2 tretej časti a bodu 1 štvrtej časti prílohy č. 4. V takom prípade Codpad = 0 mg/m3.

			
Č:32	Článok 32
Prechodné národné programy

1. Členské štáty môžu od 1. januára 2016 do 30. júna 2020 vypracovať a zaviesť prechodný národný program zahŕňajúci spaľovacie zariadenia, pre ktoré bolo udelené prvé povolenie pred27. novembrom 2002, alebo ktorého prevádzkovatelia podali úplnú žiadosť o povolenie pred týmto dátumom, za predpokladu, že zariadenie sa uviedlo do prevádzky najneskôr 27. novembra 2003. Program sa v prípade všetkých spaľovacích zariadení do neho zahrnutých týka emisií jednej alebo viacerých z týchto znečisťujúcich látok: oxidy dusíka, oxid siričitý a prach. V prípade plynových turbín sa do programu zahrnú iba emisie oxidov dusíka.

Prechodný národný program nezahŕňa žiadne z nasledovných spaľovacích zariadení:
a)	zariadenia ktoré sa uplatňuje článok 33 ods. 1;
b)	zariadenia v rafinériách spaľujúcich nízkovýhrevné plyny zo splyňovania rezíduí z rafinácie alebo rezíduá z destilácie a konverzie z rafinácie ropy pre vlastnú spotrebu samostatne alebo s iným palivom;
c)	zariadenia, na ktoré, na 
d)	sa uplatňuje článok 35;
e)	zariadenia, ktorým bola udelená výnimka podľa článku 4 ods. 4 smernice 2001/80/ES.

2. Spaľovacie zariadenia zahrnuté do programu môžu byť vyňaté z povinnosti dodržiavať limitné hodnoty emisií uvedené v článku 30 ods. 2 v prípade znečisťujúcich látok zahrnutých do programu alebo prípadne z povinnosti dodržiavať stupne odsírenia uvedené v článku 31. 

Minimálne sa dodržiavajú limitné hodnoty emisií oxidu siričitého, oxidov dusíka a prachu stanovené v povolení spaľovacieho zariadenia platnom k 31. decembru 2015 v súlade najmä s požiadavkami smerníc 2001/80/ES a 2008/1/ES.

Spaľovacie zariadenia s celkovým menovitým tepelným príkonom viac ako 500 MW spaľujúce tuhé palivá, ktorým sa prvé povolenie udelilo po 1. júli 1987, dodržiavajú limitné hodnoty emisií pre oxidy dusíka stanovené v prílohe V časť 1.

3. Pre každú zo znečisťujúcich látok, ktoré prechodný národný program zahŕňa, program stanoví strop stanovujúci maximálne celkové ročné emisie pre všetky zariadenia zahrnuté do programu na základe celkového menovitého tepelného príkonu každého zariadenia k 31. decembru 2010, jeho skutočných ročných prevádzkových hodín a používaného paliva, a to podľa priemeru za posledných desať rokov prevádzky do roku 2010 vrátane.

Strop na rok 2016 sa vypočíta na základe relevantných limitných hodnôt emisií stanovených v prílohách III až VII k smernici 2001/80/ES alebo prípadne na základe stupňov odsírenia stanovených v prílohe III k smernici 2001/80/ES. V prípade plynových turbín sa použijú limitné hodnoty emisií pre oxidy dusíka stanovené pre takéto zariadenia v časti B prílohy VI k smernici 2001/80/ES. Stropy na roky 2019 a 2020 sa vypočítajú na základe relevantných limitných hodnôt emisií stanovených v časti 1 prílohy V k tejto smernici alebo prípadne na základe relevantných stupňov odsírenia stanovených v časti 5 prílohy V k tejto smernici. Stropy na roky 2017 a 2018 sa stanovia tak, že sa lineárne znížia stropy medzi rokmi 2016 a 2019.

Zatvorenie zariadenia zahrnutého do prechodného národného programu alebo skutočnosť, že už nespadá do rozsahu pôsobnosti kapitoly III, nesmie mať za následok zvýšenie celkových ročných emisií zo zvyšných zariadení zahrnutých do programu.

4. Prechodný národný program obsahuje aj ustanovenia o monitorovaní a podávaní správ, ktoré sú v súlade s vykonávacími pravidlami stanovenými v súlade s článkom 41 písm. b), ako aj opatrenia plánované pre každé zariadenie v záujme včasného dodržania limitných hodnôt emisií, ktoré sa majú uplatňovať od1. júla 2020.

5. Členské štáty oznámia Komisii najneskôr 1. januára 2013 svoje prechodné národné programy.

Komisia programy posúdi a ak Komisia do 12 mesiacov od doručenia programu nevznesie námietku, dotknutý členský štát považuje svoj program za prijatý.

Ak sa Komisia domnieva, že program nie je v súlade s vykonávacími pravidlami stanovenými v súlade s článkom 41 písm. b), informuje dotknutý členský štát, že jeho program nemožno prijať. Lehota uvedená v druhom pododseku vo vzťahu k hodnoteniu novej verzie programu, ktorý členský štát oznámi Komisii, je šesť mesiacov.

6. Členské štáty informujú Komisiu o akýchkoľvek neskorších zmenách v programe.	
N

N

N

N

N

N

N

N  

n.a.                     	
NZ

NZ

VE

VE

VE

VE

VE

NZ

NZ

 
NZ

NZ	
§15a O1 Pa)

§ 15a
O 3

§14 O1

§12 O5

§14 O4

§14 O5

 

§14 O6 

§15a 
O 4

§15a 
O5

§15a O5	
Pre spaľovacie zariadenia o súhrnným menovitým tepelným príkonom 50 MW a viac, ktoré spĺňajú ustanovené podmienky sa môžu na základe písomnej žiadosti ich prevádzkovateľa uplatňovať tieto prechodné opatrenia  
a)	zaradenie do prechodného národného          programu  do  30. júna  2020,
ktoré ich môžu oslobodiť od povinnosti dodržiavať prísnejšie emisné limity a stupne odsírenia.

Prechodný národný program je program znižovania emisií oxidov dusíka, oxidu siričitého a prachu pre vybrané spaľovacie zariadenia so súhrnným menovitým tepelným príkonom 50 MW a viac a znižovania oxidov dusíka pre vybrané plynové turbíny vypracovaný podľa pravidiel Komisie, ktorým sú v prechodnom období regulované emisie uvedených znečisťujúcich látok. 

 (1) Do prechodného národného programu možno na základe písomnej žiadosti prevádzkovateľa zaradiť veľké spaľovacie zariadenie, ktoré podľa dátumu vydania prvého povolenia je zaradené ako jestvujúce zariadenie Z1 alebo Z2, pričom nie je možné doň zahrnúť: 
a)	spaľovacie zariadenie v prevádzkovom režime podľa § 12 ods. 4,
b)	spaľovacie zariadenie, ktoré si uplatňuje prechodné opatrenie podľa § 15 pre miestne teplárne,
c)	spaľovacie zariadenie  podľa § 16  určené  na dožitie do konca roku 2023,
d)	zariadenia v rafinériách spaľujúce nízkovýhrevné plyny zo splyňovania rafinérskych zvyškov alebo zvyšky z destilácie a konverzie z rafinácie ropy pre vlastnú spotrebu samostatne alebo s iným palivom. 

Veľké spaľovacie zariadenia môžu byť oslobodené od uplatňovania emisných limitov ustanovených v odseku 3 písm. b) počas vymedzeného prechodného obdobia za podmienok ustanovených v § 14 až 16. Prechodné opatrenia možno uplatniť len na celé spaľovacie zariadenie, nie na jednotlivé spaľovacie jednotky. Vybrané údaje, ktorými prevádzkovateľ preukazuje plnenie prechodných opatrení sú ustanovené osobitným predpisom.)

Pre znečisťujúcu látku, pre ktorú je spaľovacie zariadenie zaradené do prechodného národného programu platí  v období  od 1. januára 2016 do 30. júna 2020
a)	individuálny strop, ako limitované množstvo emisii znečisťujúcej látky vypočítané podľa odseku 5, ktoré nesmie byť prekročené  v danom roku a súčasne   
b)	emisný limit určený v integrovanom povolení, platný k 31. decembru 2015, určený podľa § 12 ods. 2 písm. a),
c)	pre jestvujúce zariadenie začlenené ako Z2 s menovitým tepelným príkonom vyšším ako 500 MW spaľujúce tuhé palivá emisný limit pre NOx podľa § 12 ods. 2 písm. b).

Individuálny strop sa pre dané zariadenie a znečisťujúcu látku vypočíta na základe emisných limitov alebo stupňov odsírenia, týmto spôsobom:
a)	na rok 2016 na základe emisného limitu alebo stupňa odsírenia, ustanoveného podľa § 12 ods. 2 písm. a),
b)	na rok 2019 a na prvý polrok 2020 na základe emisného limitu alebo stupňa odsírenia, ustanoveného podľa § 12 ods. 2  písm. b),
c)	na roky 2017 a 2018 ako hodnoty zodpovedajúce lineárnemu poklesu individuálnych stropov medzi rokmi  2016 - 2019.

Z dôvodu uzatvorenia spaľovacieho zariadenia alebo skutočnosti, že zariadenie nebude už zodpovedať vymedzeniu veľkého spaľovacieho zariadenia, nie je možné zvýšiť individuálne stropy ostatným spaľovacím zariadeniam zahrnutým v prechodnom národnom programe. 

Prechodný národný program vypracuje ministerstvo a oznámi ho Komisii do 1. januára 2013. Ak Komisia nevznesie do 12 mesiacov od jeho doručenia námietku považuje sa prechodný národný program za prijatý. Prijatý prechodný národný program zverejní ministerstvo na svojom webovom sídle.

Ministerstvo môže na základe žiadosti prevádzkovateľa stacionárneho zdroja vyradiť spaľovacie zariadenie z prechodného národného programu o čom informuje Komisiu. Aktualizovanú verziu prijatého prechodného národného programu zverejní ministerstvo na svojom webovom sídle. Správny orgán v integrovanom povoľovaní je povinný bezodkladne zosúladiť ním vydané integrované povolenia s podmienkami aktualizovaného prechodného národného programu.

Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

Ú		
Č:33	Článok 33
Výnimka pre obmedzenú životnosť 

1. Spaľovacie zariadenia môžu byť od 1. januára 2016 do 31. decembra 2023 oslobodené od povinnosti dodržiavať limitné hodnoty emisií uvedené v článku 30 ods. 2 a prípadne stupne odsírenia uvedené v článku 31, ako aj od povinnosti byť zahrnuté do prechodného národného programu uvedeného v článku 32 za predpokladu, že sú splnené tieto podmienky:

a)	prevádzkovateľ spaľovacieho zariadenia sa písomným vyhlásením predloženým príslušnému orgánu najneskôr do 1. januára 2014 zaviaže, že nebude prevádzkovať zariadenie viac ako 17 500 prevádzkových hodín počnúc 1. januárom 2016 a končiac najneskôr 31. decembrom 2023;
b)	od prevádzkovateľa sa žiada, aby počnúc 1. januárom 2016 každoročne príslušnému orgánu predkladal výkaz s počtom prevádzkových hodín;
c)	minimálne počas zvyšného prevádzkového času spaľovacieho zariadenia sa dodržiavajú limitné hodnoty emisií oxidu siričitého, oxidov dusíka a prachu stanovené v povolení spaľovacieho zariadenia uplatniteľné k 31. decembru 2015 v súlade najmä s požiadavkami smerníc 2001/80/ES a 2008/1/ES. Spaľovacie zariadenia s celkovým menovitým tepelným príkonom viac ako 500 MW spaľujúce tuhé palivá, ktorým sa prvé povolenie udelilo po 1. júli 1987, dodržiavajú limitné hodnoty emisií pre oxidy dusíka stanovené v prílohe V časť 1; a
d)	spaľovaciemu zariadeniu nebola udelená výnimka uvedená v článku 4 ods. 4 smernice 2001/80/ES.

2. Každý členský štát najneskôr 1. januára 2016 oznámi Komisii zoznam všetkých spaľovacích zariadení, na ktoré sa vzťahuje odsek 1 vrátane ich celkového menovitého tepelného príkonu, druhov používaného paliva a uplatniteľných limitných hodnôt emisií pre oxid siričitý, oxidy dusíka a prach. Členské štáty Komisii počnúc 1. januárom 2016 každoročne predložia výkaz s počtom prevádzkových hodín zariadení, ktoré podliehajú ustanoveniam odseku 1.

3. Ak je spaľovacie zariadenie k 6. januáru 2011 súčasťou malej izolovanej sústavy a k danému dátumu zabezpečuje aspoň 35 % dodávok elektriny v rámci tejto sústavy, ktoré z dôvodu svojich technických charakteristík nemôže splniť limitné hodnoty emisií uvedené v článku 30 ods. 2, počet prevádzkových hodín uvedený v odseku 1 písm. a) tohto článku od 1. januára 2020 najneskôr do 31. decembra 2023 je 18 000 a dátumom uvedeným v odseku 1 písm. b) a odseku 2 tohto článku je 1. január 2020.

4. V prípade spaľovacieho zariadenia s celkovým menovitým tepelným príkonom vyšším ako 1 500 MW, ktorého prevádzka sa začala pred 31. decembrom 1986 a ktoré spaľuje domáce tuhé palivo s čistou výhrevnosťou nižšou ako 5 800 kJ/kg, obsahom vlhkosti vyšším ako 45 % hmotnosti, kombinovaným obsahom vlhkosti a popola vyšším ako 60 % hmotnosti a obsahom oxidu vápenatého v popole vyšším ako 10 %, je počet prevádzkových hodín uvedený v odseku 1 písm. a) 32 000.
	
N

N

N

n.a

N	
NZ

VE

NZ	
§ 15a
O 1
P c)

§16

§ 23
P n)
 b 4 
	
Pre spaľovacie zariadenia o súhrnným menovitým tepelným príkonom 50 MW a viac, ktoré spĺňajú ustanovené podmienky sa môžu na základe písomnej žiadosti ich prevádzkovateľa uplatňovať tieto prechodné opatrenia  
c) osobitný režim pre zariadenia určené na dožitie do 31. decembra  2023,
ktoré ich môžu oslobodiť od povinnosti dodržiavať prísnejšie emisné limity a stupne odsírenia.

(1)	Veľké spaľovacie zariadenie možno prevádzkovať v režime na dožitie, ak ide o
a)	spaľovacie zariadenie, ktoré je podľa dátumu vydania prvého povolenia zaradené ako jestvujúce zariadenie, a ktoré na základe písomného záväzku prevádzkovateľa nebude v činnosti viac ako 17 500 h do ukončenia prevádzky, alebo
b)	spaľovacie zariadenie s celkovým menovitým tepelným príkonom vyšším ako 1 500 MW, ktorého prevádzka začala do 31. decembra 1986 a ktoré spaľuje domáce tuhé palivo s čistou výhrevnosťou nižšou ako 5 800 kJ/kg, s obsahom vlhkosti viac ako 45 % hmotnosti, kombinovaným obsahom vlhkosti a popola viac ako 60 % hmotnosti a obsahom CaO v popole viac ako 10 %, a ktoré na základe písomného záväzku prevádzkovateľa nebude v období od 1. januára 2016 najneskôr do 31. decembra 2023 v činnosti viac ako 32 000 h do ukončenia prevádzky.

(2)	Do režimu na dožitie nie je možné zaradiť spaľovacie zariadenie, ktoré bolo  prevádzkované v režime podľa § 12 ods. 4.

(3)	Počas tohto obdobia platia pre dané spaľovacie zariadenie 
a)	emisné limity určené v integrovanom povolení, platné k 31. decembru 2015 určené podľa § 12 ods. 2 písm. a),
b)	s celkovým menovitým tepelným príkonom vyšším ako 500 MW spaľujúce tuhé palivá, emisný limit pre NOx podľa § 12 ods. 2 písm. b); uvedené sa neuplatňuje na jestvujúce zariadenie začlenené ako Z1.
Ustanovenie nie je predmetom transpozície

Ministerstvo je vo vzťahu ku Komisii notifikačným orgánom sprístupňuje a podáva jej informácie a správy v oblasti ochrany ovzdušia vyplývajúce zo smerníc uvedených v prílohe č. 4, najmä o  
4. zoznamoch stacionárnych zdrojov, vybraných údajoch o stacionárnych zdrojoch, emisiách, emisných limitoch, plnení podmienok prechodných opatrení v požadovanom rozsahu a v určených termínoch,
	
Ú

Ú

Ú		
Č:34	Článok 34
Malé izolované sústavy

1. Do 31. decembra 2019 spaľovacie zariadenia, ktoré sú k 6. januáru 2011 súčasťou malej izolovanej sústavy, môžu byť oslobodené od povinnosti dodržiavať limitné hodnoty emisií uvedené v článku 30 ods. 2 a prípadne stupne odsírenia uvedené v článku 31. Do 31. decembra 2019 sa dodržia aspoň limitné hodnoty emisií stanovené v povoleniach pre tieto spaľovacie zariadenia v súlade najmä s požiadavkami smerníc 2001/80/ES a 2008/1/ES.

2. Spaľovacie zariadenia s celkovým menovitým tepelným príkonom viac ako 500 MW spaľujúce tuhé palivá, ktorým sa prvé povolenie udelilo po 1. júli 1987, dodržiavajú limitné hodnoty emisií pre oxidy dusíka stanovené v prílohe V časť 1.

3. Ak sú na území členského štátu spaľovacie zariadenia, na ktoré sa uplatňuje táto kapitola a ktoré sú súčasťou malej izolovanej sústavy, pred 7. januárom 2013 predloží tento členský štát Komisii zoznam takýchto spaľovacích zariadení, celkovú ročnú energetickú spotrebu malej izolovanej sústavy a množstvo energie získanej prostredníctvom prepojenia s inými sústavami.	n.a			Ustanovenie  nie je predmetom transpozície.			
Č:35	Článok 35
Miestne teplárne

1. Spaľovacie zariadenie môže byť do 31. decembra 2022 oslobodené od povinnosti dodržiavať limitné hodnoty emisií uvedené v článku 30 ods. 2 a stupne odsírenia uvedené v článku 31 za predpokladu, že sú splnené tieto podmienky:
a)	celkový menovitý tepelný príkon spaľovacieho zariadenia nepresahuje 200 MW;
b)	pre zariadenie bolo vydané prvé povolenie pred 27. novembrom 2002 alebo prevádzkovateľ tohto zariadenia podal úplnú žiadosť o povolenie pred týmto dátumom, za predpokladu, že zariadenie sa uviedlo do prevádzky najneskôr 27. novembra 2003;
c)	ako plávajúci priemer za päť rokov sa minimálne 50 % výroby využiteľného tepla v zariadení zavedie vo forme pary alebo horúcej vody do verejnej siete na diaľkové vykurovanie; a
d)	limitné hodnoty emisií oxidu siričitého, oxidov dusíka a prachu stanovené v povolení zariadenia k 31. decembru 2015 najmä v súlade s požiadavkami smerníc 2001/80/ES a 2008/1/ES sa minimálne dodržiavajú do 31. decembra 2022. 

2. Každý členský štát najneskôr 1. januára 2016 oznámi Komisii zoznam všetkých spaľovacích zariadení, na ktoré sa vzťahuje odsek 1 vrátane ich celkového menovitého tepelného príkonu, druhov používaného paliva a uplatniteľných limitných hodnôt emisií pre oxid siričitý, oxidy dusíka a prach. Okrem toho členské štáty za každé spaľovacie zariadenie, na ktoré sa uplatňuje odsek 1, počas obdobia uvedeného v danom odseku informujú každoročne Komisiu o podiele výroby využiteľného tepla každého zariadenia, ktoré sa dodalo vo forme pary alebo horúcej vody do verejnej siete na diaľkové vykurovanie, vyjadrenom ako plávajúci priemer za predchádzajúcich päť rokov.
	
N

N

N

N	
NZ

VE

VE

NZ

	
§ 15a
O  1
P b)

§12 O 5

§15
O1-3

§ 23
P n)
 b 4 

	
Pre spaľovacie zariadenia o súhrnným menovitým tepelným príkonom 50 MW a viac, ktoré spĺňajú ustanovené podmienky sa môžu na základe písomnej žiadosti ich prevádzkovateľa uplatňovať tieto prechodné opatrenia  
osobitný režim pre miestne teplárne do 31. decembra 2022,

Veľké spaľovacie zariadenia môžu byť oslobodené od uplatňovania emisných limitov pre určité znečisťujúce látky a stupňov odsírenia ustanovených v odseku 3 písm. b) počas vymedzeného prechodného obdobia za podmienok ustanovených v § 14 až 16. Prechodné opatrenia možno uplatniť len na celé spaľovacie zariadenie, nie na jednotlivé spaľovacie jednotky. Vybrané údaje, ktorými prevádzkovateľ preukazuje plnenie prechodných opatrení sú ustanovené osobitným predpisom.)

(2)Pre veľké spaľovacie zariadenie, ktoré podľa dátumu vydania prvého povolenia je zaradené ako jestvujúce zariadenie Z1 alebo Z2, možno do 31. decembra 2022 na základe písomnej žiadosti prevádzkovateľa využívať prechodné obdobie pre zariadenia centrálneho zásobovania teplom, ak celkový menovitý tepelný príkon zariadenia nepresahuje 200 MW.

Počas uplatňovania prechodného obdobia pre zariadenia centrálneho zásobovania teplom:
a)platia emisné limity určené pre dané spaľovacie zariadenie v integrovanom povolení, platné k 31. decembru 2015, určené podľa §12 ods.2 písm.a),
b)najmenej 50 %  z výroby využiteľného tepla, vyjadreného ako plávajúci päťročný priemer sa zo zariadenia sa odvádza ako para alebo horúca voda do verejnej siete na diaľkové vykurovanie.

Ministerstvo je vo vzťahu ku Komisii notifikačným orgánom sprístupňuje a podáva jej informácie a správy v oblasti ochrany ovzdušia vyplývajúce zo smerníc uvedených v prílohe č. 4, najmä o  
4. zoznamoch stacionárnych zdrojov, vybraných 
údajoch o stacionárnych zdrojoch, emisiách, emisných limitoch, plnení podmienok prechodných opatrení v požadovanom rozsahu a v určených termínoch,

Ú

Ú

Ú		
Č:36	Článok 36
Geologické ukladanie oxidu uhličitého

1. Členské štáty zabezpečia, aby prevádzkovatelia všetkých spaľovacích zariadení s menovitým elektrickým výkonom 300 megawattov alebo viac, ktorým sa udelilo pôvodné stavebné povolenie, alebo kde takýto postup chýba, pôvodné povolenie na prevádzku sa udelilo po dátume nadobudnutia účinnosti smernice Európskeho parlamentu a Rady 2009/31/ES z 23. apríla 2009 o geologickom ukladaní oxidu uhličitého(1), posúdili, či sú splnené tieto podmienky:
a)	sú k dispozícii vhodné miesta na ukladanie;
b)	dopravné zariadenia sú technicky a ekonomicky realizovateľné;
c)	je technicky a ekonomicky možné zariadenia spätne vybaviť na záchyt oxidu uhličitého.

2. Ak sú splnené podmienky stanovené v odseku 1, príslušný orgán zabezpečí, aby sa v mieste zariadenia rezervovalo vhodné miesto pre vybavenie potrebné na zachytávanie a stláčanie oxidu uhličitého. Príslušný orgán určí, či sú splnené podmienky na základe posúdenia uvedeného v odseku 1 a iných dostupných informácií, najmä informácií týkajúcich sa ochrany životného prostredia a ľudského zdravia.							
Č:37	Článok 37
Porucha alebo výpadok na odlučovacom zariadení

1. Členské štáty zabezpečia, že do povolení sa vložia ustanovenia pre postupy týkajúce sa poruchy alebo výpadku na odlučovacom zariadení.

2. V prípade výpadku bude príslušný orgán požadovať od prevádzkovateľa zníženie alebo zastavenie prevádzky, ak sa do 24 hodín nedosiahne opätovne normálna prevádzka, alebo prevádzkovanie zariadenia s použitím palív s malým znečisťovaním. 

Prevádzkovateľ upovedomí príslušný orgán do 48 hodín po poruche alebo výpadku na odlučovacom zariadení. 

Kumulatívne trvanie prevádzky bez odlučovacieho zariadenia nesmie prekročiť 120 hodín počas akéhokoľvek 12-mesačného obdobia. 

Príslušný orgán môže udeliť výnimku z lehôt stanovených v prvom a treťom pododseku v jednom z týchto prípadov: 

a)	prevažuje potreba udržať dodávky energie;
b)	spaľovacie zariadenie s výpadkom by bolo po obmedzenú dobu nahradené iným zariadením, ktoré by spôsobilo celkové zvýšenie emisií.
	
N

N

	
NZ

NZ

VE	
§ 15
 O 1
P v)  a P w)

§ 26
 O 3
P l)

§17 O1-2	Prevádzkovatelia veľkých a prevádzkovatelia stredných zdrojov stredných zdrojov  sú povinní
v) zastaviť prevádzku stacionárneho zdroja alebo jeho časti pri poruche alebo výpadku odlučovacieho zariadenia, ak sa do 24 hodín nedosiahne jeho prevádzka podľa písmena a) alebo sa neprejde na prevádzku s použitím nízkoemisného paliva, ak ide o spaľovacie zariadenie s menovitým tepelným príkonom 50 MW a viac; neprekročiť  ustanovený celkový čas trvania prevádzky pri poruche alebo výpadku odlučovacieho zariadenia,

w) upovedomiť príslušný obvodný úrad životného prostredia a príslušný správny orgán v integrovanom povoľovaní o postupe podľa písm. v) do 48 hodín po vzniku poruchy alebo výpadku odlučovacieho zariadenia, 

Obvodný úrad životného prostredia
môže určiť výnimky z emisných limitov, z technických požiadaviek a podmienok prevádzkovania, z monitorovania údajov o ich dodržaní a čas ich trvania, ak nie sú určené v súhlasoch podľa odseku 1 alebo v rozhodnutiach podľa § 18 ods. 9 a § 31 ods. 2 a ak je tak ustanovené,

(1)	Pri výpadku zariadenia na čistenie odpadových plynov možno v súlade s § 15 ods. 1 písm. v) zákona prevádzkovať spaľovacie zariadenie
a)	najviac 24 hodín, potom je potrebné prevádzku obmedziť, odstaviť alebo prevádzkovať zariadenie s použitím nízkoemisných palív, a  
b)	aby celkový čas prevádzkovania zariadenia bez odlučovania v žiadnom prípade nepresiahol 120 hodín ako dvanásťmesačný plávajúci priemer.  

(2) Odchylne od odseku 1 možno povoliť iný čas prevádzky,
a) ak preváži potreba zabezpečenia dodávky energie, alebo
b) ak by odstavené spaľovacie zariadenie bolo na určitý čas nahradené iným zariadením, ktorého prevádzka by spôsobila celkové zvýšenie emisií.	
Ú

Ú		
Č:38	Článok 38
Monitorovanie emisií do ovzdušia

1. Členské štáty zabezpečia, že monitorovanie látok znečisťujúcich ovzdušie sa vykonáva v súlade s prílohou V časť 3.

2. Inštalácia a činnosť automatizovaného monitorovacieho zariadenia sú predmetom kontroly a každoročného preskúšania podľa prílohy V časť 3.

3. Polohu miest odberu vzoriek alebo meracích miest, ktoré sa majú používať na monitorovanie emisií, určí príslušný orgán.

4. Všetky výsledky monitorovania sa zaznamenávajú, spracovávajú a prezentujú tak, aby príslušný orgán mohol kontrolovať dodržiavanie prevádzkových podmienok a limitných hodnôt emisií uvedených v povolení.
	
N	
NZ

VM	
§ 15
 O 1
P q)

§ 33
P i)

§  2
O 7

§ 2
O8

	
Prevádzkovatelia veľkých zdrojov a prevádzkovatelia stredných zdrojov sú povinní
monitorovať a preukazovať dodržiavanie emisných limitov, technických požiadaviek a  podmienok prevádzkovania, ktoré sa vzťahujú na daný zdroj a plniť požiadavky na automatizované meracie systémy emisií a na monitorovanie kvality ovzdušia ustanoveným spôsobom, v ustanovených lehotách a v súlade s dokumentáciou a s podmienkami určenými obvodným úradom životného prostredia podľa tohto zákona alebo s podmienkami určenými správnym orgánom v integrovanom povoľovaní; ak sa monitorovaním zistí, že emisné limity boli prekročené alebo technické požiadavky a podmienky prevádzkovania alebo požiadavky na meracie systémy neboli dodržané, bezodkladne o tom informovať obvodný úrad životného prostredia a inšpekciu a obvodnému úradu životného prostredia predložiť aj príslušný doklad o výsledku kontinuálneho merania alebo diskontinuálnej oprávnenej technickej činnosti podľa § 20 ods. 8, a v ostaných prípadoch doklad o výsledku diskontinuálnej oprávnenej technickej činnosti predkladať najneskôr do 60 dní od vykonania posledného odberu vzorky alebo inej zodpovedajúcej technickej činnosti na danom monitorovacom mieste,  

Všeobecne záväzný právny predpis, ktorý vydá  ministerstvo, ustanoví monitorovanie emisií zo stacionárnych zdrojov a kvality ovzdušia v ich okolí, spôsob a požiadavky na zisťovanie a preukazovanie množstva vypúšťaných znečisťujúcich látok, spôsob a požiadavky na zisťovanie a preukazovanie údajov o dodržaní určených emisných limitov, technických požiadaviek, podmienok prevádzkovania, spôsob, lehoty a požiadavky na monitorovanie a preukazovanie kvality ovzdušia prevádzkovateľmi stacionárnych zdrojov, náležitosti protokolov z kontinuálneho monitorovania emisií a kvality ovzdušia (§ 15 ods. 1),

(7) Všetky výsledky monitorovania emisií a kvality ovzdušia v  okolí stacionárneho zdroja a výsledky zisťovania údajov o dodržaní určených požiadaviek na kalibráciu, skúšky a na inšpekciu zhody automatizovaných meracích systémov sa zaznamenávajú, spracovávajú a prezentujú spôsobom a v rozsahu, aby príslušný obvodný úrad životného prostredia mohol kontrolovať dodržiavanie podmienok určených v súhlase alebo v rozhodnutí a príslušný správny orgán integrovaného povoľovania určených v integrovanom povolení. 
(8) Výsledok diskontinuálneho monitorovania emisií alebo kvality ovzdušia vo forme správy, protokolu, certifikátu alebo iného zodpovedajúceho dokladu podľa § 20 ods. 8 zákona vrátane výsledku subdodávky a  protokol z kontinuálneho merania emisií sa predkladá na príslušný obvodný úrad životného prostredia alebo správny orgán integrovaného povoľovania v listinnej podobe alebo ako podpísaný elektronický dokument.) Výsledok monitorovania sa považuje za predložený aj vtedy, ak sa vloží do na to určeného informačného systému, ktorého správcom je právnická osoba rezortu životného prostredia. Informovanie verejnosti o výsledku monitorovania v rozsahu a v lehote podľa osobitného predpisu) tým nie je dotknuté; verejnosť sa považuje za informovanú, ak sa výsledok monitorovania zverejní prostredníctvom internetu na 
a)	webovom sídle prevádzkovateľa stacionárneho zdroja alebo na 
b)	webovom portáli na to určeného informačného systému. 	
Ú

	

Vyhláškou sú ustanovené podrobnosti o transponovaní 4. bodu smernice.

	
Č:39	Článok 39
Dodržiavanie limitných hodnôt emisií

Limitné hodnoty emisií do ovzdušia sa považujú za dodržané v prípade splnenia podmienok stanovených v prílohe V časti 4.	
N	
VE	
§ 20
 P a)	
Hodnotenie dodržiavania emisných limitov pre spaľovacie zariadenia
	
Ú		
Č:40	Článok 40
Viacpalivové spaľovacie zariadenia

1. V prípade viacpalivového spaľovacieho zariadenia, ktoré súčasne používa dve alebo viaceré palivá, príslušný orgán stanoví limitné hodnoty emisií v súlade s týmito krokmi: 

a)	zohľadnenie limitnej hodnoty emisií relevantnej pre každé jednotlivé palivo a každú jednotlivú znečisťujúcu látku, ktorá zodpovedá celkovému menovitému tepelnému príkonu celého spaľovacieho zariadenia, ako je stanovené v prílohe V časti 1 a 2;
b)	určiť vážené limitné hodnoty emisií pre jednotlivé palivá, ktoré sa získajú vynásobením jednotlivých limitných hodnôt emisií uvedených v písmene a) tepelným príkonom dodaným každým palivom a vydelením výsledku násobenia súčtom tepelných príkonov dodaných všetkými palivami;
c)	súhrn vážených limitných hodnôt emisií pre jednotlivé palivá. 

2. V prípade viacpalivových spaľovacích zariadení, na ktoré sa vzťahuje článok 30 ods. 2, ktoré využívajú rezíduá z destilácie a konverzie z rafinácie ropy pre vlastnú spotrebu, samostatne alebo s iným palivom, sa môžu namiesto limitných hodnôt emisií stanovených podľa odseku 1 uplatňovať tieto limitné hodnoty emisií: 

a) limitná hodnota emisií stanovená pre určujúce palivo v prílohe V časť 1, ak počas prevádzky spaľovacieho zariadenia dosiahne podiel, ktorým určujúce palivo prispieva k súčtu tepelných príkonov dodaných všetkými palivami, 50 % alebo viac;

b) ak je podiel, ktorým určujúce palivo prispieva k súčtu tepelných príkonov dodaných všetkými palivami, menej ako 50 %, limitná hodnota emisií sa určí podľa týchto krokov:

i	zohľadnenie limitných hodnôt emisií stanovených v prílohe V časť 1 pre každé používané palivo, ktoré zodpovedajú celkovému menovitému tepelnému príkonu spaľovacieho zariadenia;
ii	výpočet limitnej hodnoty emisií určujúceho paliva vynásobením limitnej hodnoty emisií určenej pre dané palivo podľa bodu i) koeficientom 2 a z výsledku odčítaním limitnej hodnoty emisií používaného paliva s najnižšou limitnou hodnotou emisií, ako sa stanovuje v prílohe V časť 1, ktorá zodpovedá celkovému menovitému tepelnému príkonu spaľovacieho zariadenia;
iii	určenie váženej limitnej hodnoty emisií každého používaného paliva vynásobením limitnej hodnoty emisií určenej podľa bodov i) a ii) tepelným príkonom príslušného paliva a vydelením výsledku súčtom tepelných príkonov dodaných všetkými palivami;
iv	súhrn vážených limitných hodnôt emisií palív stanovených podľa bodu iii).

3. V prípade viacpalivových spaľovacích zariadení, na ktoré sa vzťahuje článok 30 ods. 2, ktoré využívajú rezíduá z destilácie a konverzie z rafinácie ropy pre vlastnú spotrebu, samostatne alebo s iným palivom, sa môžu namiesto limitných hodnôt emisií stanovených podľa odsekov 1 alebo 2 tohto článku uplatňovať priemerné limitné hodnoty emisií pre oxid siričitý stanovené v prílohe V časť 7.	N	VE	PRíl. 4
Č II
B2 a3	2. Spaľovanie viacerých typov palív v jednom zariadení súčasne
a) Pri spaľovaní viacerých typov palív súčasne v jednom zariadení sa emisný limit určí takto
1. pre každé palivo a danú znečisťujúcu látku sa určí emisný limit zodpovedajúci celkovému menovitému tepelnému príkonu zariadenia,
2. vypočíta sa vážený podiel emisných limitov pre jednotlivé palivá; tieto hodnoty sa získajú vynásobením hodnoty emisného limitu platného pre uvedené palivo tepelným príkonom dodaným týmto palivom a tento súčin sa vydelí súčtom tepelných príkonov dodaných vo všetkých palivách,
3. modifikovaný vážený priemer emisných limitov sa určí ako súčet vážených podielov emisných limitov jednotlivých palív po prepočte na referenčný obsah kyslíka.  

3 Spaľovanie viacerých typov palív v jednom zariadení platné pre jestvujúce zariadenia v rafinériách
3.1 Pri spaľovaní destilačných zvyškov alebo zvyškov z konverzie z rafinérskej výroby samostatne alebo v zmesi s inými palivami vo vlastných jestvujúcich zariadeniach na spaľovanie palív možno namiesto emisných limitov podľa § 12 ods. 3 určiť emisné limity  takto: 
a)	podľa určujúceho paliva, ak tepelný príkon je najmenej 50% z celkového tepelného príkonu privedeného do zariadenia všetkými palivami; Určujúce palivo je palivo, ktoré má najvyššiu hodnotu emisného limitu určenú podľa § 12 ods. 3; v prípade viacerých palív s rovnakým emisným limitom, palivo s najvyšším tepelným príkonom z týchto palív. 
b)	nasledovným postupom, ak je tepelný príkon určujúceho paliva menší ako 50 %, 
1.	určí sa emisný limit pre každé palivo a znečisťujúcu látku podľa menovitému tepelného príkonu zariadenia,
2.	vypočíta sa emisný limit pre určujúce palivo, alebo ak ide o dve palivá s rovnakým emisným limitom, pre palivo s najväčším tepelným príkonom; táto hodnota sa získa vynásobením hodnoty emisného limitu platného pre uvedené palivo dvoma a odčítaním hodnoty emisného limitu pre palivo s najnižším emisným limitom,
3.	vypočíta sa vážený podiel emisných limitov pre jednotlivé palivá; tieto hodnoty sa získajú, keď vypočítanú hodnotu emisného limitu určujúceho paliva vynásobíme príkonom určujúceho paliva a hodnoty emisných limitov ostatných palív vynásobíme príkonom dodaným každým palivom a tieto jednotlivé násobky vydelíme celkovým príkonom dodaným všetkými palivami,
4.	modifikovaný vážený priemer emisných limitov sa určí ako súčet vážených podielov emisných limitov jednotlivých palív.

3.2 Odchylne od bodov 3.1a) a 3.1b) za podmienok, ak nedôjde k celkovému zvýšeniu množstva emisií, možno pre zariadenia na spaľovanie viacerých typov a druhov palív v rámci rafinérii, s výnimkou plynových turbín a zážihových motorov, ktoré  využívajú zvyšky z destilácie a konverzie z rafinácie ropy pre vlastnú spotrebu, samostatne  alebo s iným palivom, určiť emisný limit pre SO2 takto:
a) 1 000 mg/m3 v priemere pre všetky zariadenia začlenené ako Z1 a Z2 v rámci jednej rafinérie,
b) 600 mg/m3 v priemere pre ostatné zariadenia v rámci jednej rafinérie po prepočte na štandardné stavové podmienky, suchý plyn  a určený O2 ref.. 
			
Č:41	Článok 41
Vykonávacie predpisy

Ustanovia sa vykonávacie predpisy pre:

a)	určenie období nábehu a odstávky uvedených v článku 3 bod 27 a v prílohe V časť 4 bod 1; a
b)	prechodné národné programy uvedené v článku 32 a najmä stanovenie emisných stropov a súvisiaceho monitorovania a podávania správ.

Tieto vykonávacie predpisy sa prijmú v súlade s regulačným postupom uvedeným v článku 75 ods. 2 Komisia predloží vhodné návrhy najneskôr do 7. júla 2011.	n.a.						

Č:42	KAPITOLA IV

OSOBITNÉ USTANOVENIA PRE SPAĽOVNE ODPADOV A ZARIADENIA NA SPOLUSPAĽOVANIE ODPADOV

Článok 42
Rozsah pôsobnosti

1. Táto kapitola sa uplatňuje na spaľovne odpadov a zariadenia na spoluspaľovanie odpadov, ktoré spaľujú alebo spoluspaľujú tuhý alebo kvapalný odpad. 

Táto kapitola sa nevzťahuje na zariadenia používajúce splyňovanie alebo pyrolýzu, ak sú plyny, ktoré týmto tepelným spracovaním odpadu vznikajú, očistené do takej miery, že pred ich spaľovaním už nie sú odpadom a nemôžu spôsobovať vyššie emisie, ako sú emisie zo spaľovania zemného plynu. 

Na účely tejto kapitoly spaľovne odpadov a zariadenia na spoluspaľovanie odpadov sú všetky spaľovacie linky alebo spoluspaľovacie linky, príjem a skladovanie odpadov, interné zariadenia na predúpravu, systémy dodávky odpadov, paliva a vzduchu, kotol, zariadenia na úpravu a čistenie odpadových plynov, zariadenia pre spracovanie alebo skladovanie rezíduí a odpadových vôd v areáli, komíny, zariadenia a systémy pre riadenie spaľovacích alebo spoluspaľovacích operácií, záznamy a monitorovanie podmienok spaľovania alebo spoluspaľovania. 

Ak sa pri tepelnom spracovaní odpadu používajú iné postupy ako oxidácia, napríklad pyrolytické, splyňovacie alebo plazmové procesy, spaľovňa odpadov alebo zariadenie na spoluspaľovanie odpadov zahŕňajú postup tepelného spracovania aj postup následného spaľovania. 

Ak spoluspaľovanie odpadov prebieha takým spôsobom, že hlavným účelom zariadenia nie je výroba energie alebo materiálnych výrobkov, ale skôr tepelné spracovanie odpadov, zariadenie sa považuje za spaľovňu odpadov. 

2. Táto kapitola sa neuplatňuje na tieto zariadenia: 
	a) zariadenia spracúvajúce iba tieto odpady:
i	odpad uvedený v článku 3 bod 31 písm. b);
ii	rádioaktívny odpad;
iii	telá mŕtvych zvierat v zmysle nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1774/2002 z 3. októbra 2002, ktorým sa stanovujú zdravotné predpisy týkajúce sa živočíšnych vedľajších produktov neurčených pre ľudskú spotrebu(1) Ú. v. ES L 273, 10.10.2002, s. 1.; 
iv	odpad vznikajúci pri prieskume a využívaní zdrojov ropy a zemného plynu na zariadeniach na mori, ktorý sa spaľuje v priestoroch týchto zariadení;
	
	b) experimentálne zariadenia používané pri výskume, vývoji a skúškach zameraných na zlepšovanie spaľovacieho procesu, ktoré spracovávajú menej ako 50 ton odpadu za rok.

N

N

N

N	

VE

zák. č.
137/2010 Z. z.

NZ

VE	

§21 O2

§ 2
P j)

§ 2
P i)

§ 21 O1	

Požiadavky tejto časti sa neuplatňujú na splyňovacie a pyrolýzne zariadenia, ak   plyny získané takýmto tepelným spracovaním odpadu sú vyčistené do takej miery, že pred spaľovaním už nie sú odpadom podľa požiadaviek osobitného predpisu a pri spaľovaní nemôžu spôsobovať vyššie emisie a emisie iných znečisťujúcich látok, ako sú emisie zo spaľovania zemného plynu

Vymedzením spaľovne odpadov a zariadenia na spoluspaľovanie odpadov vymedzenie technologického celku ako celého zariadenia vrátane všetkých spaľovacích liniek, zariadení na príjem odpadov a skladovanie odpadov, súvisiacich zariadení na predúpravu odpadov, systémov na prísun odpadov, palív a vzduchu, kotlov, zariadení na úpravu a skladovanie zvyškov po spaľovaní, zariadení na čistenie odpadových plynov a odpadových vôd, komínov, zariadení a systémov na riadenie spaľovacieho procesu a na zaznamenávanie a monitorovanie podmienok spaľovania, ktoré sú prevádzkové v rámci funkčného celku a priestorového celku,

Zariadením na spoluspaľovanie odpadov stacionárne zariadenie alebo mobilné zariadenie, ktorého hlavným účelom je výroba energie alebo iného materiálového produktu, v ktorom sa odpady používajú ako riadne palivo alebo prídavné palivo alebo v ktorom sa odpady tepelne upravujú na účely ich zneškodnenia oxidáciou odpadov, ako aj inými procesmi tepelného spracovania, ako je pyrolýza, splynovanie alebo plazmové procesy, ak sa  látky, ktoré pri  tomto  spracovaní vznikajú, následne  spália; ak sa spoluspaľovanie odpadov uskutočňuje tak, že hlavným účelom zariadenia na spoluspaľovanie odpadov nie je výroba energie alebo iného materiálového produktu, ale tepelná úprava odpadov, zariadenie na spoluspaľovanie odpadov sa považuje za spaľovňu odpadov

Táto časť sa uplatňuje na spaľovne odpadov a zariadenia na spoluspaľovanie odpadov, ktoré spaľujú tuhý alebo kvapalný odpad, okrem 
a) experimentálnych zariadení používaných na výskum, vývoj a testovanie zamerané na zlepšovanie spaľovacieho procesu, v ktorých možno spaľovať odpad v množstve do 50 t/rok,  
b) zariadení, v ktorých sa spaľujú výlučne tieto odpady: 
1.  odpad uvedený v § 9 písm. h), 
2.  rádioaktívny odpad, 
3.  telá mŕtvych zvierat,)
4. odpad, ktorý pochádza z prieskumu nálezísk ropy a plynu a ich ťažby, ak sa ťažba zabezpečuje z  ťažobných ostrovov, kde sa odpad aj spaľuje.

Ú

Ú		
Č:43	Článok 43
Vymedzenie pojmu rezíduum

Na účely tejto kapitoly je „rezíduum“ akýkoľvek kvapalný alebo tuhý odpad vyprodukovaný spaľovňou odpadov alebo zariadením na spoluspaľovanie odpadov.	N	VE	§22 Pa)	Na účely tejto časti  sa rozumie
a)	zvyškami všetky kvapalné a tuhé odpady vyprodukované spaľovňou odpadov alebo zariadením na spoluspaľovanie odpadov, vrátane roštového popola a škváry, kotlového a filtračného popolčeka, tuhých reakčných produktov z čistenia spalín, kalov z čistenia odpadových vôd, použitých katalyzátorov a použitého aktívneho uhlia, definované ako odpad, ktoré vznikajú pri spaľovaní, čistení spalín, čistení odpadových vôd alebo pri iných procesoch v rámci spaľovne odpadov alebo zariadenia na spoluspaľovanie odpadov,
			
Č:44	Článok 44
Žiadosti o povolenia

Žiadosť o povolenie pre spaľovňu odpadov alebo zariadenie na spoluspaľovanie odpadov musí obsahovať opis plánovaných opatrení, ktorými sa zaručí splnenie týchto požiadaviek:

a)	zariadenie je navrhnuté, vybavené a bude udržiavané a prevádzkované takým spôsobom, aby požiadavky tejto kapitoly boli splnené s prihliadnutím na kategórie spaľovaných alebo spoluspaľovaných odpadov;
b)	teplo vznikajúce v priebehu spaľovacieho alebo spoluspaľovacieho procesu sa v najväčšej možnej miere zužitkováva prostredníctvom výroby tepla, pary alebo elektriny;
c)	množstvo a škodlivosť rezíduí sa bude minimalizovať a budú sa podľa možností recyklovať;
d)	rezíduá, ktorých vzniku nie je možné zabrániť, ktorých množstvo nemožno znížiť, alebo ktoré nemožno recyklovať, sa budú zneškodňovať v súlade s vnútroštátnym právom a právom Únie.
	N	zák. č.
137/2010 Z. z.
	§18
O 2
P a) až  e)	Žiadosť o vydanie súhlasu podľa odseku 1 okrem všeobecných náležitostí podania obsahuje skutočnosti, ktoré  preukazujú, že 
a)	spaľovňa odpadov alebo zariadenie na spoluspaľovanie odpadov sú navrhnuté, vybavené a budú prevádzkované v súlade s ustanovenými požiadavkami a osobitnými predpismi a pri spaľovaní zohľadňujú kategórie a druhy odpadov,
b)	teplo uvoľnené pri spaľovaní odpadov sa podľa možnosti riešenia bude maximálne využívať, napríklad na kombinovanú výrobu tepla a elektriny, na výrobu pary na priemyselné účely alebo na miestne a diaľkové vykurovanie,
c)	navrhnutý systém merania znečisťujúcich látok vypúšťaných do ovzdušia a zisťovania technických požiadaviek a podmienok prevádzkovania zodpovedá ustanoveným požiadavkám,
d)	množstvo a škodlivosť tuhých a kvapalných zvyškov vznikajúcich pri procesoch  spaľovania odpadov sa bude minimalizovať a zvyšky sa budú podľa možnosti recyklovať, 
e)	zvyšky, ktorých vzniku nie je možné zabrániť a ktorých množstvo nemožno zmenšiť alebo sa  nedajú	Ú		
Č:45	Článok 45
Podmienky povolenia

1. Povolenie obsahuje tieto údaje: 

a)	zoznam všetkých typov odpadov, ktoré možno spracovávať, pričom sa v prípade, ak je to možné, použijú aspoň tie typy odpadov, ktoré sú stanovené v európskom zozname odpadov ustanovenom rozhodnutím 2000/532/ES, a ktorý v prípade potreby obsahuje informácie o množstvách každého typu odpadov;
b)	celková kapacita spaľovne odpadov alebo zariadenia na spoluspaľovanie odpadov;
c)	limitné hodnoty emisií do ovzdušia a vody;
d)	požiadavky pre pH, teplotu a prietok vypúšťania odpadových vôd;
e)	postupy odberu vzoriek a meracie postupy a frekvencie, ktoré sa majú používať v záujme dodržiavania podmienok stanovených pre monitorovanie emisií;
f)	maximálna povolená doba všetkých technicky nevyhnutných odstávok, porúch alebo chýb čistiacich alebo meracích zariadení, počas ktorých môžu emisie do ovzdušia a vypúšťanie odpadových vôd presiahnuť predpísané limitné hodnoty emisií.

2. Okrem požiadaviek stanovených v odseku 1 povolenie pre spaľovňu odpadov alebo zariadenie na spoluspaľovanie odpadov, ktoré používajú nebezpečné odpady, obsahuje tieto údaje: 

a)	zoznam množstiev rôznych kategórií nebezpečných odpadov, ktoré sa môžu spracovávať;
b)	minimálne a maximálne hmotnostné prietoky týchto nebezpečných odpadov, ich najnižšie a najvyššie hodnoty spalného tepla a ich maximálny obsah polychlórovaných bifenylov, pentachlórovaného fenolu, chlóru, fluóru, síry, ťažkých kovov a iných znečisťujúcich látok.

3. Členské štáty môžu vytvoriť zoznam kategórií odpadov, ktoré má obsahovať povolenie, a ktoré sa môžu spoluspaľovať v určitých kategóriách zariadení na spoluspaľovanie odpadov.4. 

Príslušný orgán musí pravidelne prehodnocovať a, ak je to potrebné, aktualizovať podmienky povolenia.	N

	NZ	§ 18
O 8
P a) až  i)

§ 18
O 9
	Súhlas podľa odseku 1 obsahuje 
a)	zoznam kategórií odpadov, ktoré možno spaľovať a ak je to možné zoznam musí uvádzať aspoň druhy odpadov podľa  katalógu odpadov a ich množstvá,
b)	zoznam a množstvo jednotlivých druhov nebezpečných odpadov,) ich minimálny a maximálny hmotnostný tok, najmenšiu a najväčšiu výhrevnosť a maximálny obsah znečisťujúcich látok, najmä polychlórovaných bifenylov a polychlórovaných terfenylov, chlóru, fluóru, síry a ťažkých kovov, 
c)	celkovú spaľovaciu kapacitu spaľovne odpadov alebo zariadenia na spoluspaľovanie odpadov ako súhrn výrobcom určených a prevádzkovateľom spaľovne odpadov alebo zariadenia na spoluspaľovanie odpadov potvrdených spaľovacích  výkonov všetkých spaľovacích liniek, ktoré tvoria komplex spaľovne odpadov alebo zariadenia na spoluspaľovanie odpadov, vyjadrených množstvom spaľovaných odpadov za hodinu, pri zohľadnení výhrevnosti odpadov, 
d)	spôsob odberu vzoriek a meracie metódy na kontinuálne meranie emisií jednotlivých znečisťujúcich látok, technických požiadaviek a podmienok prevádzkovania a stavových parametrov spalín,
e)	podmienky oprávnených meraní vrátane špecifikácie metód a metodík príslušných analýz spolu s početnosťou meraní a určenia miesta odberu vzorky; určí sa aj maximálny čas technicky nevyhnutných odstavení, porúch alebo výpadkov čistiacich a  meracích zariadení, počas  ktorého môžu byť prekročené emisné limity určené pre znečisťujúce látky vypúšťané do ovzdušia a do vody,  
f)	určené emisné limity do ovzdušia a do vody,
g)	požiadavky pre pH, teplotu a prietok vypúšťania odpadových vôd,
h)	podmienky orgánov štátnej správy podľa odseku 3,
i)	ďalšie podmienky týkajúce sa prevádzky spaľovne odpadov alebo zariadenia na spoluspaľovanie odpadov. 

Obvodný úrad životného prostredia najmenej jedenkrát za sedem rokov preskúmava podmienky prevádzkovania spaľovne odpadov alebo zariadenia na spoluspaľovanie odpadov a podľa potreby ich upraví alebo určí nové podmienky prevádzkovania. Na tento účel začne konanie z vlastného podnetu alebo z podnetu dotknutých orgánov štátnej správy a vydá  rozhodnutie na povolenie ďalšej prevádzky týchto zdrojov. Na vydanie rozhodnutia na povolenie ďalšej prevádzky si obvodný úrad životného prostredia vyžiada súhlas a vyjadrenie od orgánov štátnej správy podľa osobitného predpisu.	Ú

Ú

		
Č:46	Článok 46
Riadenie emisií

1. Odpadové plyny zo spaľovní odpadov a zariadení na spoluspaľovanie odpadov musia byť vypúšťané riadeným spôsobom cez komín, ktorého výška sa vypočíta tak, aby bolo chránené ľudské zdravie a životné prostredie.

2. Emisie do ovzdušia zo spaľovní odpadov a zariadení na spoluspaľovanie odpadov nesmú presiahnuť limitné hodnoty emisií stanovené v prílohe VI časti 3 a 4 alebo určené v súlade s časťou 4 uvedenej prílohy. 
Ak v zariadení na spoluspaľovanie odpadov pochádza viac ako 40 % vznikajúceho tepla z nebezpečných odpadov alebo sa v zariadení spoluspaľuje nespracovaný miešaný komunálny odpad, platia limitné hodnoty emisií stanovené v prílohe VI časť 3.

3. Výpuste odpadových vôd vznikajúcich pri čistení odpadových plynov do vodného prostredia musia byť v najväčšej možnej miere obmedzené a koncentrácie znečisťujúcich látok nesmú presiahnuť limitné hodnoty emisií stanovené v prílohe VI časť 5.

4. Limitné hodnoty emisií platia v mieste, kde sa odpadové vody vznikajúce pri čistení odpadových plynov vypúšťajú zo spaľovne odpadov alebo zariadenia na spoluspaľovanie odpadov. 

Keď sa odpadové vody z čistenia odpadových plynov čistia mimo spaľovne odpadov alebo zariadenia na spoluspaľovanie odpadov v čističke odpadových vôd určenej iba na čistenie tohto druhu odpadových vôd, limitné hodnoty emisií stanovené v prílohe VI časť 5 sa uplatňujú v mieste, kde odpadové vody vytekajú z čističky odpadových vôd. V prípade, že sa odpadové vody z čistenia odpadových plynov čistia spoločne s inými zdrojmi odpadových vôd, a to buď v areáli alebo mimo areálu, musí prevádzkovateľ vykonávať príslušné výpočty hmotnostných bilancií na základe výsledkov meraní stanovených v prílohe VI časť 6 bod 2, a to s cieľom určovať úrovne znečistenia v konečných výpustiach odpadových vôd, ktoré je možné prisúdiť odpadovým vodám z čistenia odpadových plynov. 

Odpadové vody sa za žiadnych okolností nesmú riediť kvôli dodržaniu limitných hodnôt emisií stanovených v prílohe VI časť 5. 5. Areály spaľovní odpadov alebo zariadení na spoluspaľovanie odpadov vrátane súvisiacich priestorov pre skladovanie odpadov musia byť navrhnuté a prevádzkované takým spôsobom, aby sa zabránilo nepovolenému a náhodnému úniku akýchkoľvek znečisťujúcich látok do pôdy, povrchových a podzemných vôd. 
Musí byť zabezpečená skladovacia kapacita pre kontaminovanú dažďovú vodu odtekajúcu z areálu spaľovne odpadov alebo zariadenia na spoluspaľovanie odpadov alebo pre kontaminovanú vodu vznikajúcu pri rozliatí alebo pri hasení požiarov. Táto skladovacia kapacita musí byť primerane veľká na to, aby bolo zabezpečené, že tieto vody bude možné v prípade potreby pred vypustením testovať a čistiť. 

6. Bez toho, aby bol dotknutý článok 50 ods. 4 písm. c), pri presiahnutí limitných hodnôt emisií nesmie spaľovňa odpadov alebo zariadenie na spoluspaľovanie odpadov alebo jednotlivé pece, ktoré sú súčasťou spaľovne odpadov alebo zariadenia na spoluspaľovanie odpadov, za žiadnych okolností pokračovať v spaľovaní odpadov dlhší čas ako štyri hodiny bez prerušenia. 

Kumulatívny čas trvania prevádzky v takýchto podmienkach nesmie presiahnuť 60 hodín za rok. 

Časové obmedzenie stanovené v druhom pododseku sa uplatňuje na tie pece, ktoré sú pripojené k jednému čistiacemu zariadeniu odpadových plynov.	N

N

N

	NZ

NZ

VE	§ 14
O 1

§ 15
O 1
P b)

§ 15
O 1
P z)

§24 O1a2	Nové zariadenia stacionárnych zdrojov a jestvujúce zariadenia stacionárnych zdrojov, na ktorých sa vykoná podstatná zmena musia zodpovedať najlepšej dostupnej technike a musia zabezpečovať ustanovené požiadavky na rozptyl emisií znečisťujúcich látok. Podstatná zmena je zmena v charaktere alebo v činnosti stacionárneho zdroja alebo jeho rozšírenie, ktorá môže mať významné nepriaznivé účinky na zdravie ľudí alebo životné prostredie; podstatnou zmenou je aj zmena ustanovená pre vymedzené zariadenie.

Prevádzkovatelia veľkých zdrojov a prevádzkovatelia stredných zdrojov sú povinní
dodržiavať emisné limity určené obvodným úradom životného prostredia podľa tohto zákona alebo emisné limity určené správnym orgánom v integrovanom povoľovaní; ak emisné limity nie sú pre stacionárny zdroj takto určené, dodržiavať ustanovené emisné limity.

Zastaviť v ustanovenej lehote prevádzku spaľovne odpadov alebo zariadenia na spoluspaľovanie odpadov alebo ich konkrétnu pec, ak prekračujú emisné limity a plniť ustanovené požiadavky,

V súlade s § 15 ods.1  písm. aa) zákona, ak v spaľovni odpadov alebo v zariadení na spoluspaľovanie odpadov dôjde k prekročeniu emisného limitu 
a)	odpady sa ďalej nesmú bez prerušenia spaľovať alebo spaľovacie linky pripojené k jednému čistiacemu zariadeniu ďalej neprerušene prevádzkovať viac ako štyri hodiny požiadavky bodu 6 c) druhej časti prílohy č. 5 týmto nie sú dotknuté,  a súčasne  
b)	celkový čas takého stavu počas roka nesmie prekročiť 60 hodín pre spaľovacie linky pripojené k jednému čistiacemu zariadeniu.

Pri prekročení emisného limitu alebo pri prevádzkovej poruche do času, kým zariadenie nebude odstavené, platia emisné limity podľa bodu 2 tretej časti prílohy č. 5.  	Ú

Ú

Ú

		
Č:47	Článok 47
Porucha

V prípade poruchy musí prevádzkovateľ hneď, ako je to možné, obmedziť alebo ukončiť činnosti dovtedy, kým nebude možné obnoviť normálnu prevádzku.	N	NZ	§ 15
O 1
P aa)	Bezodkladne obmedziť alebo zastaviť prevádzku spaľovne odpadov alebo zariadenia na spoluspaľovanie odpadov pri vzniku poruchy až do času pokiaľ nebude zabezpečená ich prevádzka podľa písmena a) a plniť ustanovené požiadavky,
	Ú		
Č:48	Článok 48
Monitorovanie emisií

1. Členské štáty musia zabezpečiť, aby sa monitorovanie emisií vykonávalo v súlade s prílohou VI časti 6 a 7.

2. Inštalácia a činnosť automatizovaných meracích systémov sú predmetom kontroly a každoročného preskúšania podľa prílohy VI časť 6 bod 1.

3. Polohu miest odberu vzoriek alebo meracích miest, ktoré sa majú používať na monitorovanie emisií, určí príslušný orgán.

4. Všetky výsledky monitorovania sa zaznamenávajú, spracovávajú a prezentujú tak, aby príslušný orgán mohol kontrolovať dodržiavanie prevádzkových podmienok a limitných hodnôt emisií uvedených v povolení.

5. Hneď, ako budú v Únii k dispozícii vhodné meracie techniky, Komisia stanoví prostredníctvom delegovaných aktov v súlade s článkom 76 a za podmienok uvedených v článkoch 77 a 78 dátum, od ktorého sa musia vykonávať kontinuálne merania emisií ťažkých kovov, dioxínov a furánov do ovzdušia.	
N

n.a.

	
NZ

NZ 

VM

	§ 15
O 1
P q)

§ 33
P i)

§ 2
O 7

§  2
O 7

	Prevádzkovatelia veľkých zdrojov a prevádzkovatelia stredných zdrojov sú povinní
monitorovať a preukazovať dodržiavanie emisných limitov, technických požiadaviek a  podmienok prevádzkovania, ktoré sa vzťahujú na daný zdroj a plniť požiadavky na automatizované meracie systémy emisií a na monitorovanie kvality ovzdušia ustanoveným spôsobom, v ustanovených lehotách a v súlade s dokumentáciou a s podmienkami určenými obvodným úradom životného prostredia podľa tohto zákona alebo s podmienkami určenými správnym orgánom v integrovanom povoľovaní; ak sa monitorovaním zistí, že emisné limity boli prekročené alebo technické požiadavky a podmienky prevádzkovania alebo požiadavky na meracie systémy neboli dodržané, bezodkladne o tom informovať obvodný úrad životného prostredia a inšpekciu a obvodnému úradu životného prostredia predložiť aj príslušný doklad o výsledku kontinuálneho merania alebo diskontinuálnej oprávnenej technickej činnosti podľa § 20 ods. 8, a v ostaných prípadoch doklad o výsledku diskontinuálnej oprávnenej technickej činnosti predkladať najneskôr do 60 dní od vykonania posledného odberu vzorky alebo inej zodpovedajúcej technickej činnosti na danom monitorovacom mieste,
Všeobecne záväzný právny predpis, ktorý vydá  ministerstvo, ustanoví monitorovanie emisií zo stacionárnych zdrojov a kvality ovzdušia v ich okolí, spôsob a požiadavky na zisťovanie a preukazovanie množstva vypúšťaných znečisťujúcich látok, spôsob a požiadavky na zisťovanie a preukazovanie údajov o dodržaní určených emisných limitov, technických požiadaviek, podmienok prevádzkovania, spôsob, lehoty a požiadavky na monitorovanie a preukazovanie kvality ovzdušia prevádzkovateľmi stacionárnych zdrojov, náležitosti protokolov z kontinuálneho monitorovania emisií a kvality ovzdušia (§ 15 ods. 1),
(7) Všetky výsledky monitorovania emisií a kvality ovzdušia v  okolí stacionárneho zdroja a výsledky zisťovania údajov o dodržaní určených požiadaviek na kalibráciu, skúšky a na inšpekciu zhody automatizovaných meracích systémov sa zaznamenávajú, spracovávajú a prezentujú spôsobom a v rozsahu, aby príslušný obvodný úrad životného prostredia mohol kontrolovať dodržiavanie podmienok určených v súhlase alebo v rozhodnutí a príslušný správny orgán integrovaného povoľovania určených v integrovanom povolení. 
(8) Výsledok diskontinuálneho monitorovania emisií alebo kvality ovzdušia vo forme správy, protokolu, certifikátu alebo iného zodpovedajúceho dokladu podľa § 20 ods. 8 zákona vrátane výsledku subdodávky a  protokol z kontinuálneho merania emisií sa predkladá na príslušný obvodný úrad životného prostredia alebo správny orgán integrovaného povoľovania v listinnej podobe alebo ako podpísaný elektronický dokument.) Výsledok monitorovania sa považuje za predložený aj vtedy, ak sa vloží do na to určeného informačného systému, ktorého správcom je právnická osoba rezortu životného prostredia. Informovanie verejnosti o výsledku monitorovania v rozsahu a v lehote podľa osobitného predpisu) tým nie je dotknuté; verejnosť sa považuje za informovanú, ak sa výsledok monitorovania zverejní prostredníctvom internetu na 
c)	webovom sídle prevádzkovateľa stacionárneho zdroja alebo na 
webovom portáli na to určeného informačného systému.
	Ú

Ú

	

Vyhláškou sú ustanovené podrobnosti o transponovaní 4. bodu smernice.
	
Č:49	Článok 49
Dodržiavanie limitných hodnôt emisií

Limitné hodnoty emisií do ovzdušia a vody sa považujú za dodržané v prípade splnenia podmienok opísaných v prílohe VI časti 8.	N	VE	§26 
	 Hodnotenie dodržiavania emisných limitov, technických požiadaviek a podmienok prevádzkovania pre spaľovanie odpadov a spoluspaľovanie odpadov
	Ú		
Č:50	Článok 50
Prevádzkové podmienky

1. Spaľovne odpadov sa musia prevádzkovať takým spôsobom, aby bola dosiahnutá úroveň spálenia, pri ktorej je celkový obsah organického uhlíka v troske a spodnom popole z pece nižší ako 3 % alebo strata žíhaním je menšia ako 5 % suchej hmotnosti materiálu. V prípade potreby sa použijú techniky predúpravy odpadov.

	N

	VE

	§23 O4

 Príl 5 
ČII B3
	 Špecifické technické požiadavky a špecifické podmienky prevádzkovania pre spaľovne odpadov a zariadenie na spoluspaľovanie odpadov sú uvedené v druhej časti prílohy č. 5.

Účinnosť spaľovania
        Spaľovne odpadov musia byť prevádzkované s takou účinnosťou spaľovania, aby  obsah TOC vo zvyškovej škváre a spodnom popole z pece vyjadrený ako strata žíhaním, bol nižší ako 3 % alebo spáliteľný podiel bol nižší ako 5 % suchej hmotnosti spálených odpadov. Ak je to potrebné, musí sa odpad pred spálením vhodne upraviť. 
			
	2. Spaľovne odpadov musia byť navrhnuté, vybavené, vybudované a prevádzkované takým spôsobom, aby teplota plynov, ktoré vznikajú pri spaľovaní odpadov, vzrástla po poslednom vtlačení spaľovacieho vzduchu riadeným a homogénnym spôsobom, a to aj v najnepriaznivejších podmienkach, na minimálne 850 °C počas najmenej dvoch sekúnd. 

Zariadenia na spoluspaľovanie odpadov musia byť navrhnuté, vybavené, vybudované a prevádzkované takým spôsobom, aby teplota plynov, ktoré vznikajú pri spoluspaľovaní odpadov, vzrástla riadeným a homogénnym spôsobom, a to aj v najnepriaznivejších podmienkach, na minimálne 850 °C počas najmenej dvoch sekúnd.

Pri spaľovaní alebo spoluspaľovaní nebezpečných odpadov obsahujúcich viac ako 1 % halogénovaných organických látok, vyjadrených vo forme obsahu chlóru, musí byť teplota požadovaná podľa prvého a druhého pododseku minimálne 1 100 °C.

V spaľovniach odpadu sa teplota stanovená v prvom a treťom pododseku meria v blízkosti vnútornej steny spaľovacej komory. Príslušný orgán môže povoliť merania na inom reprezentatívnom mieste spaľovacej komory.

3. Každá spaľovacia komora spaľovne odpadov musí byť vybavená aspoň jedným pomocným horákom. Tento horák sa automaticky zapne, ak teplota spaľovacích plynov po poslednom vtlačení spaľovacieho vzduchu klesne pod teploty stanovené v odseku 2. Musí sa využívať aj v priebehu operácií nábehu a odstávky, aby sa zabezpečilo udržiavanie týchto teplôt po celý čas trvania týchto operácií, a dovtedy, kým sa v spaľovacej komore nachádzajú nespálené odpady. 

K pomocnému horáku sa nesmú privádzať palivá, ktoré môžu spôsobiť vyššie emisie ako emisie vznikajúce pri spaľovaní plynového oleja, ako je vymedzený v článku 2 bod 2 smernice Rady 1999/32/ES z 26. apríla 1999 o znížení obsahu síry v niektorých kvapalných palivách(1)
 
Ú. v. ES L 121, 11.5.1999, s. 13., skvapalneného plynu alebo zemného plynu.

4. Spaľovne odpadov a zariadenia na spoluspaľovanie odpadov musia využívať automatický systém, ktorý zabráni prívodu odpadov v týchto situáciách: 

a)	počas nábehu, kým sa nedosiahne teplota stanovená v odseku 2 tohto článku alebo kým sa nedosiahne teplota v súlade s článkom 51 ods. 1;
b)	vždy, keď sa neudrží teplota stanovená v odseku 2 tohto článku alebo teplota stanovená v súlade s článkom 51 ods. 1;
c)	vždy, keď kontinuálne merania ukazujú, že v dôsledku porúch alebo chýb zariadení na čistenie odpadových plynov sa presiahla ktorákoľvek limitná hodnota emisií.

5. Všetko teplo vznikajúce v spaľovniach odpadov alebo zariadeniach na spoluspaľovanie odpadov sa musí v najväčšej možnej miere zhodnotiť.

6. Infekčné odpady zo zdravotníckej a veterinárnej starostlivosti sa musia vkladať priamo do pece bez toho, aby sa najprv miešali s inými kategóriami odpadov, a bez priamej manipulácie.

7. Členské štáty zabezpečia, že spaľovňa odpadov alebo zariadenie na spoluspaľovanie odpadov prevádzkuje a riadi fyzická osoba, ktorá je spôsobilá riadiť zariadenie.	N

N	VE

VE

VE

VE

VE	Príl 5
ČII B4 

Príl. 5 ČII B5

Príl. 5
 Č II B6

Príl. 5 ČII B7

Príl. 5
ČII B8	Teplota  a zdržná doba 
Každá spaľovňa odpadov musí byť navrhnutá, vybavená, vybudovaná a prevádzkovaná tak, aby teplota spalín za posledným prívodom spaľovacieho vzduchu riadeným a rovnomerným spôsobom aj pri najnepriaznivejších podmienkach dosahovala počas najmenej dvoch sekúnd najmenej hodnotu: 
a)  850 °C,
b) 1 100 °C, ak sa spaľujú nebezpečné odpady s obsahom halogenovaných organických zlúčenín viac ako 1 %  vyjadrených ako Cl2. 

V spaľovniach odpadov sa teplota musí merať v blízkosti vnútornej steny spaľovacej komory alebo na inom reprezentatívnom mieste podľa požiadaviek určených v súhlase, rozhodnutí alebo integrovanom povolení.

Zariadenia na spoluspaľovanie odpadov musia byť navrhnuté, vybavené, vybudované a prevádzkované takým spôsobom, aby teplota spalín dosahovala riadeným a rovnomerným spôsobom, aj pri najnepriaznivejších podmienkach počas najmenej 2 sekúnd hodnotu  najmenej
a)	850 °C, 
b)	1 100 °C, ak sa spoluspaľuje nebezpečný odpad s obsahom halogenovaných organických zlúčenín viac ako 1 % vyjadrených ako chlór.
Prídavný horák
Každá spaľovacia komora spaľovne odpadov musí byť vybavená najmenej jedným prídavným horákom, ktorý 
a) sa automaticky uvedie do prevádzky, ak teplota spalín po poslednom prívode spaľovacieho vzduchu klesne pod hodnotu uvedenú v bode 4. v závislosti od druhu spaľovaných odpadov.
b) bude v prevádzke aj počas nábehu a odstavovania, aby teplota v žiadnom intervale spaľovania neklesla pod hodnotu uvedenú v bode 4 v závislosti od druhu spaľovaných odpadov, po celý čas, kým sa v spaľovacom priestore nachádza ešte nespálený odpad, 
c) nesmie spaľovať palivá, ktoré môžu spôsobiť vyššie emisie ako emisie zo spaľovania zemného plynu, skvapalnených uhľovodíkových plynov alebo emisie so spaľovania  plynového oleja, zodpovedajúce požiadavkám na kvalitu palív podľa  osobitného predpisu.
Automatický systém  odstavenia  prísunu odpadov
Spaľovne odpadov a zariadenia na spoluspaľovanie odpadov musia byť vybavené automatickým systémom, ktorý pri prevádzke spaľovne a zariadenia na spoluspaľovanie  odpadov zabezpečí odstavenie prísunu odpadu
a) pri nábehu, keď ešte teplota nedosiahla hodnotu ustanovenú podľa bodu 4, 
b) pri každom poklese teploty pod hodnotu ustanovenú hodnotu v bode 4, 
c) v každom prípade, keď kontinuálne meranie ukáže, že v dôsledku poruchy alebo výpadku zariadenia na čistenie odpadových plynov boli prekročené emisné limity. 
Využitie tepla
Teplo vznikajúce pri spaľovaní alebo spoluspaľovaní odpadov musí byť podľa možnosti využité.
Infekčný nemocničný odpad 
Infekčný nemocničný odpad sa podáva do spaľovacieho zariadenia bez predbežného zmiešania s inými druhmi odpadov a bez priameho kontaktu obsluhy			
Č:51	Článok 51

Povolenie na zmenu prevádzkových podmienok

1. Príslušný orgán môže pre určité kategórie odpadov alebo pre určité tepelné procesy schváliť podmienky, ktoré sa líšia od podmienok stanovených v článku 50 ods. 1, 2 a 3 a, pokiaľ ide o teplotu, v odseku 4 uvedeného článku a špecifikovaných v povolení za predpokladu, že sú splnené ostatné požiadavky tejto kapitoly. Členské štáty môžu stanoviť pravidlá upravujúce toto schvaľovanie.

2. Pre spaľovne odpadov nesmie zmena v podmienkach prevádzky spôsobiť vznik väčšieho množstva rezíduí alebo rezíduí s vyšším obsahom organických znečisťujúcich látok v porovnaní s tými rezíduami, ktoré by sa mohli očakávať za podmienok stanovených v článku 50 ods. 1, 2 a 3.

3. Celkové emisie organického uhlíka a oxidu uhoľnatého zo zariadení na spoluspaľovanie odpadov, ktoré dostali povolenie na zmenu prevádzkových podmienok podľa odseku 1, musia dodržiavať aj limitné hodnoty emisií stanovené v prílohe VI časť 3. 

Celkové emisie organického uhlíka z kotlov na kôru v rámci celulózového a papierenského priemyslu, v ktorých sa spoluspaľuje odpad v mieste výroby, ktoré boli v prevádzke a mali povolenie pred 28. decembrom 2002 a ktoré dostali povolenie na zmenu prevádzkových podmienok podľa odseku 1, musia dodržiavať aj limitné hodnoty emisií stanovené v prílohe VI časť 3.

4. Členské štáty oznámia Komisii všetky prevádzkové podmienky povolené podľa odsekov 1, 2 a 3 a výsledky overovania ako súčasť informácií poskytovaných v súlade s požiadavkami na podávanie správ podľa článku 72.	N

N

	NZ

VE

NZ	§ 26
O 3
P l)

Príl. 5
Č II B9

 

§ 23
P n) 
b.3
	Obvodný úrad životného prostredia
môže určiť výnimky z emisných limitov, z technických požiadaviek a podmienok prevádzkovania, z monitorovania údajov o ich dodržaní a čas ich trvania, ak nie sú určené v súhlasoch podľa odseku 1 alebo v rozhodnutiach podľa § 18 ods. 9 a § 31 ods. 2 a ak je tak ustanovené, 

Odlišné  podmienky prevádzky 
Pre určité kategórie odpadov) alebo určité tepelné procesy) možno povoliť aj iné prevádzkové podmienky, ako sú uvedené v bode 3 až 5 a, ak ide o teplotu uvedené v bode 6, za predpokladu, že sú splnené ostatné požiadavky  pričom, ak ide o 
a)	spaľovne odpadov, odlišné prevádzkové podmienky nesmú nespôsobiť vyššiu tvorbu zvyškov zo spaľovania alebo vyšším obsahom organických znečisťujúcich látok vo zvyškoch, aké sa očakávajú za podmienok ustanovených v bode 3 až 5,
b)	zariadenia na spoluspaľovanie odpadov, platia pre ne emisné limity pre TOC a CO v odpadových plynoch uvedené v tretej časti tejto prílohy,
c)	spoluspaľovanie odpadov z celulózového a papierenského priemyslu v mieste výroby v kotloch na drevnú kôru, ktoré mali vydané povolenie pred 28. decembrom 2002, platia emisné limity pre TOC uvedené v tretej časti tejto prílohy.

Ministerstvo je vo vzťahu ku Komisii notifikačným orgánom sprístupňuje a podáva jej informácie a správy v oblasti ochrany ovzdušia vyplývajúce zo smerníc uvedených v prílohe č. 4, najmä o  
3.	výnimkách týkajúcich sa podmienok a požiadaviek na prevádzku stacionárnych zdrojov uplatňovaných podľa tohto zákona,	

Ú

Ú		
Č:52	Článok 52
Dodávka a preberanie odpadov

1. Prevádzkovateľ spaľovane odpadov alebo zariadenia na spoluspaľovanie odpadov musí prijať všetky potrebné preventívne opatrenia týkajúce sa dodávky a preberania odpadov, ktorými zabráni alebo v najväčšej možnej miere obmedzí znečisťovanie ovzdušia, pôdy, povrchových a podzemných vôd, ako aj iné nepriaznivé vplyvy na životné prostredie, zápach a hluk a priame riziká pre ľudské zdravie.

2. Pred prevzatím odpadov do spaľovne odpadov alebo zariadenia na spoluspaľovanie odpadov určí prevádzkovateľ hmotnosť každého typu odpadu, pokiaľ možno podľa európskeho zoznamu odpadov ustanoveného rozhodnutím 2000/532/ES.

3. Pred prevzatím nebezpečných odpadov do spaľovne odpadov alebo zariadenia na spoluspaľovanie odpadov musí prevádzkovateľ získať dostupné informácie o týchto odpadoch na účel overenia dodržiavania požiadaviek povolenia stanovených v článku 45 ods. 2

Tieto informácie sa vzťahujú na:

a)	všetky administratívne informácie o procese tvorby odpadov obsiahnuté v dokumentoch uvedených v odseku 4 písm. a);
b)	informácie o fyzikálnom a, pokiaľ je to možné, chemickom zložení odpadov a všetky ostatné informácie potrebné na vyhodnotenie vhodnosti odpadov pre určený spaľovací proces;
c)	informácie o nebezpečných charakteristikách odpadov, o látkach, s ktorými sa nemôžu miešať, a o preventívnych opatreniach, ktoré sa musia prijať pri manipulácii s odpadmi.

4. Pred prevzatím nebezpečných odpadov do spaľovne odpadov alebo zariadenia na spoluspaľovanie odpadov musí prevádzkovateľ vykonať aspoň tieto postupy: 

a)	kontrolu dokumentov, ktoré vyžaduje smernica 2008/98/ES a, ak je to možné, tých dokumentov, ktoré vyžaduje nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1013/2006 zo14. júna 2006 o preprave odpadu(1) Ú. v. EÚ L 190, 12.7.2006, s. 1. a právne predpisy v oblasti prepravy nebezpečných tovarov;
b)	odber reprezentatívnych vzoriek, pokiaľ to nie je nevhodné, a ak je to možné pred ich vyložením, na overenie zhody s informáciami uvedenými v odseku 3 vykonaním kontrol, a aby sa príslušným orgánom umožnilo zistiť povahu spracovaných odpadov.

Vzorky uvedené v písmene b) sa musia uchovať aspoň jeden mesiac po spálení alebo spoluspálení príslušných odpadov.

5. Príslušný orgán môže udeľovať výnimky z odsekov 2, 3 a 4 spaľovniam odpadov alebo zariadeniam na spoluspaľovanie odpadov, ktoré sú súčasťou zariadenia, na ktoré sa vzťahuje kapitola II, a spaľujú alebo spoluspaľujú len odpady, ktoré vznikli v danom zariadení.	N	VE	Príl.5
ČII B1	Pri prevádzkovaní spaľovní odpadov a zariadení na spoluspaľovanie odpadov je potrebné vykonať všetky preventívne opatrenia, aby sa pri dodávke, príjme, medziskladovaní a manipulácii s odpadmi najväčšej miere obmedzili záporné vplyvy na životné prostredie, najmä znečisťovanie ovzdušia, pôdy, povrchových a podzemných vôd, ako aj hluk, zápach a priame ohrozenie zdravia ľudí v súlade s požiadavkami osobitných predpisov.) 
			
Č:53	Článok 53
Rezíduá

1. Množstvo rezíduí a ich škodlivosť sa musí minimalizovať. Rezíduá sa musia podľa možnosti recyklovať priamo v zariadení alebo mimo neho.

2. Preprava a dočasné skladovanie suchých rezíduí vo forme prachu sa musí vykonávať takým spôsobom, aby sa zabránilo rozptylu daných rezíduí do životného prostredia.

3. Predtým, ako sa určia spôsoby zneškodnenia alebo recyklácie rezíduí, sa musia vykonať vhodné skúšky, ktorými sa zistia fyzikálne a chemické charakteristiky a potenciál rezíduí znečisťovať. Tieto skúšky sa týkajú celkovej rozpustnej frakcie a rozpustnej frakcie ťažkých kovov.	N	VE	Príl 5
Č II B10	Manipulácia  a nakladanie so zvyškami
10.1 Pri prevádzke spaľovne odpadov alebo zariadenia na spoluspaľovanie odpadov je potrebné predchádzať vzniku zvyškov alebo ich tvorbu podľa množstva a škodlivosti v najväčšom rozsahu obmedziť. Zvyšky je potrebné podľa možnosti zhodnotiť priamo v zariadení na spaľovanie odpadov alebo mimo neho.
10.2 Preprava, manipulácia a dočasné skladovanie prašných suchých zvyškov treba vykonávať takým spôsobom,aby sa zabránilo ich rozptýleniu  do životného prostredia.
10.3 Pri zneškodňovaní alebo zužitkovaní zvyškov zo spaľovania alebo spoluspaľovania odpadov  sa postupuje podľa osobitných predpisov.)
			
Č:54	Článok 54
Podstatná zmena

Zmena prevádzkovania spaľovne odpadov alebo zariadenia na spoluspaľovanie odpadov, kde sa spracováva len iný ako nebezpečný odpad v zariadení, na ktoré sa vzťahuje kapitola II, ktorá so sebou prináša spaľovanie alebo spoluspaľovanie nebezpečných odpadov, sa považuje za podstatnú zmenu.	N	VE	§25	Podstatná zmena 
Podstatnou zmenou sa rozumie zmena podľa § 14 ods. 1 zákona a tiež  zámer spaľovať nebezpečný odpad v spaľovni odpadov alebo v zariadení na spoluspaľovanie odpadov, ak ide o zdroj ktorý podlieha integrovanému povoľovaniu, a ak sa tam doteraz nebezpečný odpad nespaľoval. 
			
Č:55	Článok 55
Podávanie správ a informovanie verejnosti o spaľovniach odpadov a zariadeniach na spoluspaľovanie odpadov

1. Žiadosti o nové povolenia pre spaľovne odpadov a zariadenia na spoluspaľovanie odpadov musia byť k dispozícii verejnosti na jednom alebo viacerých miestach na vhodne dlhý čas, ktorý verejnosti umožní pripomienkovať žiadosti predtým, ako príslušný orgán dospeje k rozhodnutiu. Rozhodnutie, vrátane aspoň kópie povolenia a všetkých nasledujúcich aktualizácií, sa musí takisto sprístupniť verejnosti.

2. Pre spaľovne odpadov a zariadenia na spoluspaľovanie odpadov s menovitou kapacitou dve tony alebo viac za hodinu musí správa uvedená v článku 72 obsahovať informácie o fungovaní a monitorovaní zariadenia, ako aj o priebehu procesu spaľovania alebo spoluspaľovania a úrovni znečisťovania ovzdušia a vody v porovnaní s limitnými hodnotami emisií. Tieto informácie sa sprístupnia verejnosti.

3. Príslušný orgán vypracuje zoznam spaľovní odpadov a zariadení na spoluspaľovanie odpadov s menovitou kapacitou menej ako dve tony za hodinu a sprístupní ho verejnosti.	
N	
zák. 
č.137/
2010 Z.z.	
§ 18
O 5

§ 18
O 6

§ 18
O 10

§ 15
O 1
P p)

§ 26 
O 3
P h)	
Obec je povinná zverejniť do 15 dní od doručenia kópie žiadosti v mieste obvyklým spôsobom informáciu o jej podaní a informáciu o tom, kde možno do žiadosti nahliadnuť  počas 30 dní. Verejnosť má právo v tejto lehote podať písomné pripomienky obvodnému úradu životného prostredia.

Obvodný úrad životného prostredia je povinný najneskôr do 30 dní od uplynutia lehoty podľa odseku 5 uskutočniť verejné prerokovanie obsahu žiadosti a pri rozhodovaní o vydaní súhlasu podľa odseku 1 prihliadať na pripomienky verejnosti podané písomne alebo uplatnené najneskôr na verejnom prerokovaní.

Obvodný úrad životného prostredia zverejňuje súhlasy a rozhodnutia  podľa odsekov 1 a 9 a ich aktualizácie prostredníctvom internetu najmenej na 60 dní od ich právoplatnosti. Písomné vyhotovenie súhlasu  a rozhodnutia musí byť počas jeho platnosti prístupné na príslušnom obvodnom úrade životného prostredia.

Prevádzkovatelia veľkých zdrojov a prevádzkovatelia stredných zdrojov sú povinní
vypracovať každoročne správu o prevádzke a kontrole stacionárneho zdroja, ak ide o prevádzkovateľa spaľovne odpadov alebo zariadenia na spoluspaľovanie odpadov s kapacitou dve a viac ton spaľovaného odpadu za hodinu a predkladať ju obvodnému úradu životného prostredia do 15. februára nasledujúceho roka. Správa musí obsahovať zhodnotenie prevádzky stacionárneho zdroja a porovnanie skutočných emisií do ovzdušia a vody s emisnými limitmi,
Obvodný úrad životného prostredia zabezpečuje zverejnenie ročných správ o prevádzke a kontrole spaľovní odpadov alebo zariadení na spoluspaľovanie odpadov o kapacite 2 a viac ton spaľovaného odpadu za hodinu a zoznamu spaľovní odpadov a zariadení na spoluspaľovanie odpadov s kapacitou pod 2 tony za hodinu každoročne do 31. mája nasledujúceho roka, v tejto lehote  zverejňuje aj zoznam stacionárnych zdrojov prevádzkujúcich zariadenia, v ktorých sa používajú organické rozpúšťadlá,
	
Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

		

Č:56	
KAPITOLA V

OSOBITNÉ USTANOVENIA PRE ZARIADENIA A ČINNOSTI POUŽÍVAJÚCE ORGANICKÉ ROZPÚŠŤADLÁ

Článok 56
Rozsah pôsobnosti

Táto kapitola sa uplatňuje na činnosti uvedené v prílohe VII časť 1 a prípadne na činnosti, pri ktorých sa dosahujú prahové hodnoty spotreby stanovené v časti 2 uvedenej prílohy.	N	VE	§ 27	 OSOBITNÉ USTANOVENIA PRE ZARIADENIA POUŽÍVAJÚCE ORGANICKÉ ROZPÚŠŤADLÁ

Rozsah pôsobnosti

	Táto časť sa uplatňuje na zariadenia vymedzené v § 4 písm. d), v ktorých sa vykonávajú činnosti uvedené v prvej časti prílohy č. 6, pri dosiahnutí prahovej spotreby rozpúšťadiel uvedenej v  štvrtej časti prílohy č. 6 pre konkrétne  činnosti.    
			
Č57	Článok 57
Vymedzenie pojmov

Na účely tejto kapitoly sa uplatňuje toto vymedzenie pojmov:
1.	„existujúce zariadenie“ je zariadenie v prevádzke k 29. marcu 1999 alebo zariadenie, ktorému bolo vydané povolenie alebo ktoré sa zaregistrovalo pred 1. aprílom 2001 alebo ktorého prevádzkovateľ predložil úplnú žiadosť o povolenie pred 1 aprílom 2001, pokiaľ bolo dané zariadenie uvedené do prevádzky najneskôr 1. apríla 2002;	N	VE	Príl. 5 
Č II	Jestvujúce zariadenie
Zariadenie používajúce organické rozpúšťadlá, 
a)	ktoré bolo uvedené do prevádzky do 29. marca 1999 alebo
pre ktoré sa začalo konanie o vydanie súhlasu na povolenie stavby pred 1. aprílom 2001 a ktoré bolo uvedené do prevádzky do 1. apríla 2002			
	2.	„odpadové plyny“ sú finálne vypustenie plynov obsahujúcich prchavé organické zlúčeniny alebo iné znečisťujúce látky z komína alebo odlučovacieho zariadenia do ovzdušia;
	N	VE	§ 2 Pa)	odpadovým plynom plyn, ktorý obsahuje znečisťujúce látky v tuhom, kvapalnom alebo plynnom stave, ak je odvádzaný zo stacionárneho zdroja alebo časti zdroja a vypúšťaný do vonkajšieho ovzdušia (ďalej len „ovzdušie“) ohraničeným organizovaným odvodom, napríklad technologickým potrubím, výduchom, komínom alebo výduchom zo zariadenia na obmedzovanie emisií, okrem emisií  z bezpečnostno-poistných odvodov, ak v prílohách č. 4 až 7 nie je ustanovené inak,
			
	3.	„fugitívne emisie“ sú akékoľvek emisie prchavých organických zlúčenín s výnimkou odpadových plynov do ovzdušia, pôdy a vody, ako aj rozpúšťadiel, ktoré sú obsiahnuté v akýchkoľvek výrobkoch, pokiaľ v prílohe VII časť 2 nie je stanovené inak;
	N	VE	§ 2 Pb)2	b)	fugitívnymi emisiami 
2.emisie prchavých organických zlúčenín zo zariadení používajúcich organické rozpúšťadlá, emisie týchto látok vypúšťané do ovzdušia, pôdy a vody, okrem emisií v odpadových plynoch, ako aj organických rozpúšťadiel, ktoré sú súčasťou výrobkov a riadne zhodnotených alebo zneškodnených odpadov, ak v štvrtej časti prílohy č. 6 nie je ustanovené inak; patria sem aj emisie, ktoré sa dostanú do vonkajšieho prostredia cez okná, dvere a vetracie otvory,
			
	4.	celkové emisie“ sú súčtom fugitívnych emisií a emisií v odpadových plynoch;	N	VE	§ 2 Pc)	celkovými emisiami znečisťujúcej látky súčet emisií odpadových plynov a fugitívnych emisií predmetnej znečisťujúcej látky,
			
	5„zmes“ je zmes, ako je vymedzená v článku 3 ods. 2 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1907/2006z 18. decembra 2006 o registrácii, hodnotení, autorizácii a obmedzovaní chemických látok (REACH) a o zriadení Európskej chemickej agentúry(1) Ú. v. EÚ L 396, 30.12.2006, s. 1.; „zmes“ je zmes, ako je vymedzená v článku 3 ods. 2 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1907/2006z 18. decembra 2006 o registrácii, hodnotení, autorizácii a obmedzovaní chemických látok (REACH) a o zriadení Európskej chemickej agentúry(1) Ú. v. EÚ L 396, 30.12.2006, s. 1.;	N	VE	§ 28 Pc	a)	zmesou zmes vymedzená podľa osobitného predpisu)
odkaz
12)  Článok 3 ods. 2 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1907/2006 z 18. decembra 2006 o registrácii, hodnotení, autorizácii a obmedzovaní chemických látok (REACH) a o zriadení Európskej chemickej agentúry(1) .			
	5.	„lepidlo“ je akákoľvek zmes vrátane všetkých organických rozpúšťadiel alebo zmesí obsahujúcich organické rozpúšťadlá potrebné na jej riadne použitie, ktorá sa používa na zlepenie jednotlivých častí výrobku;	N	VE	§ 28 Pl)	lepidlom adhezívna zmes vrátane všetkých organických rozpúšťadiel a zmesí, ktoré obsahujú organické rozpúšťadlá potrebné na ich riadne použitie, ktorá sa používa na zlepenie jednotlivých častí výrobku.			
	6.	„tlačiarenská farba“ je akákoľvek zmes vrátane všetkých organických rozpúšťadiel alebo zmesí obsahujúcich organické rozpúšťadlá potrebné na jej riadne použitie, ktorá sa používa pri tlačiarenskej činnosti na vytlačenie textu alebo obrázkov na nejaký povrch;	N	VE	§ 28 Pi)	tlačiarenskou farbou zmes vrátane všetkých organických rozpúšťadiel a ich zmesí, ktoré obsahujú organické rozpúšťadlá potrebné na ich riadne použitie, ktorá sa používa pri tlačiarenskej činnosti na vytlačenie textu alebo obrázkov na daný povrch			
	7.	„lak“ je priesvitný náter;
	N	VE	§ 28 Pj)	lakom priesvitná náterová látka,
			
	8.	„spotreba“ je celkové vstupné množstvo organických rozpúšťadiel do zariadenia za kalendárny rok alebo iné 12-mesačnéobdobie, mínus všetky prchavé organické zlúčeniny, ktoré sú zhodnotené na účely opätovného použitia;
	N	VE	§ 28 Pd)	spotrebou organických rozpúšťadiel celkový vstup organických rozpúšťadiel do zariadenia za kalendárny rok alebo za iné dvanásťmesačné obdobie znížený o všetky prchavé organické zlúčeniny, ktoré sú zhodnotené na účely opätovného použitia,
			
	9.	„vstupné množstvo“ je množstvo organických rozpúšťadiel a  ich množstvo v zmesiach, ktoré sa použijú pri činnosti, vrátane rozpúšťadiel recyklovaných vo vnútri a mimo zariadenia, a ktoré sa počítajú zakaždým, keď sú použité pri vykonávaní činnosti;
	N	VE	§ 28 Pe)	vstupom celkové množstvo organických rozpúšťadiel a ich množstvo v zmesiach,)  ktoré sa použijú pri danej činnosti vrátane organických rozpúšťadiel recyklovaných vnútri alebo mimo zariadenia, ktoré sa započítavajú vždy, keď sú použité pri vykonávaní danej činnosti,
			
	10.	„opätovné použitie“ je použitie zhodnotených organických rozpúšťadiel zo zariadenia na akékoľvek technické alebo komerčné účely vrátane ich použitia ako paliva, s výnimkou definitívneho zneškodnenia takýchto zhodnotených organických rozpúšťadiel ako odpadu;	N	VE	§ 28 Pf)	opätovným použitím organických rozpúšťadiel použitie zhodnotených organických rozpúšťadiel zo zariadenia na akékoľvek technické alebo komerčné použitie vrátane ich použitia ako paliva, okrem ich definitívneho zneškodnenia ako odpadu,
			
	11.	„kontrolované podmienky“ sú podmienky, za ktorých je zariadenie prevádzkované tak, že prchavé organické zlúčeniny, ktoré sa uvoľňujú pri činnosti, sú zhromažďované a vypúšťané kontrolovaným spôsobom buď cez komín alebo cez odlučovacie zariadenie, a preto nie sú úplne fugitívne;
	N	VE	§ 2 P d)	riadenými podmienkami prevádzkové podmienky, pri ktorých sú z činnosti uvoľnené znečisťujúce látky zachytávané a odvádzané núteným ťahom do komína, výduchu alebo do zariadenia na obmedzovanie emisií a nie sú vypúšťané len ako fugitívne emisie,
			
	12.	„operácie nábehu a odstávky“ sú operácie pri zavádzaní činnosti, určitého vybavenia alebo nádrže do prevádzky a z prevádzky alebo do chodu naprázdno a z chodu naprázdno s výnimkou pravidelne sa opakujúcich etáp činnosti.
	N	VE	§ 2 Pf)	nábehom a odstavovaním prevádzky úkony, ktorými sa činnosti, zariadenia alebo nádrže uvádzajú do chodu alebo do stavu nečinnosti alebo do chodu naprázdno alebo z chodu naprázdno			
Č:58	Článok 58
Náhrada nebezpečných látok

Látky alebo zmesi, ktorým sú z dôvodu, že ich obsah prchavých organických zlúčenín je podľa nariadenia (ES) č. 1272/2008 klasifikovaný ako karcinogénny, mutagénny alebo toxický pre reprodukciu, priradené výstražné upozornenia H340, H350, H350i,H360D alebo H360F alebo musia byť nimi označené, musia byť podľa možnosti nahradené čo najmenej škodlivými látkami alebo zmesami v čo najkratšom možnom čase.	N	VE

VE	§ 30 
O1Pb) 

§30
O2	Osobitné požiadavky na používanie  prchavých organických látok s označením rizika

	(1) Látky alebo zmesi s označením rizika sa na účely tejto časti členia na:  
a) látky alebo zmesi, ktorých obsah prchavých organických zlúčenín je klasifikovaný ako karcinogénny, mutagénny alebo toxický pre reprodukciu podľa osobitného predpisu) a ktorým je priradené alebo ktoré je potrebné označiť 
1.  výstražným upozornením H340, H350, H350i,  H360D alebo H360F alebo 
2.	 rizikovou vetou R45, R46, R49, R60 alebo R61, 

Látky a zmesi podľa ods. 1 písm. a) treba čo najskôr a v rozsahu, ako je to možné, nahradiť menej škodlivými látkami alebo menej škodlivými zmesami, pričom sa pri výbere náhrad prihliada na možnosti  najlepších dostupných techník a odporúčania Európskej komisie zverejnené na webovom sídle.)
			
Č:59	Článok 59
Riadenie emisií

1. Členské štáty prijmú potrebné opatrenia na zabezpečenie toho, aby každé zariadenie spĺňalo tieto podmienky: 

a)	emisie prchavých organických zlúčenín zo zariadení neprekročia limitné hodnoty emisií v odpadových plynoch a sú dodržané limitné hodnoty fugitívnych emisií alebo limitné hodnoty celkových emisií a ďalšie požiadavky ustanovené v prílohe VII časti 2 a 3;
b)	požiadavky schémy znižovania emisií, ktoré sú stanovené v prílohe VII časť 5, pokiaľ sa dosiahne rovnocenné zníženie emisií v porovnaní s tým, ktoré bolo dosiahnuté v prípade uplatňovania limitných hodnôt emisií uvedených v písmene a).

Členské štáty podávajú Komisii v súlade s článkom 72 ods. 1 správy o pokroku pri dosahovaní rovnocenného zníženia emisií uvedeného v písmene b).

2. Odchylne od odseku 1 písm. a) v prípade, že prevádzkovateľ preukáže príslušnému orgánu, že pre konkrétne zariadenie nie je limitná hodnota fugitívnych emisií dosiahnuteľná z technického a ekonomického hľadiska, môže príslušný orgán povoliť, aby emisie prekročili uvedenú limitnú hodnotu emisií za predpokladu, že sa neočakávajú významné riziká pre ľudské zdravie alebo životné prostredie a že prevádzkovateľ preukáže príslušnému orgánu, že používa najlepšie dostupné techniky.

3. Odchylne od odseku 1 v prípade činností povrchovej úpravy uvedených v položke 8 tabuľky v časti 2 prílohy VII, ktoré nemožno vykonávať v kontrolovaných podmienkach, môže príslušný orgán povoliť, aby emisie zariadenia nedodržiavali požiadavky stanovené v uvedenom odseku, ak prevádzkovateľ preukáže príslušnému orgánu, že takéto dodržanie nie je možné z technického a ekonomického hľadiska a že používa najlepšie dostupné techniky

4. Členské štáty oznámia Komisii výnimky uvedené v odsekoch 2 a 3 tohto článku v súlade s článkom 72 ods. 2

5. Emisie buď prchavých organických zlúčenín, ktorým sú priradené výstražné upozornenia H340, H350, H350i, H360D alebo H360F alebo musia byť nimi označené, alebo emisie halogénovaných prchavých organických zlúčenín, ktorým sú priradené výstražné upozornenia H341 alebo H351 alebo musia byť nimi označené, sa musia riadiť za kontrolovaných podmienok, pokiaľ je z technického a ekonomického hľadiska možné, aby sa zabezpečila ochrana ľudského zdravia a životného prostredia, a nesmú presiahnuť príslušné limitné hodnoty emisií stanovené v prílohe VII časť 4.

	N

N

N

N

N

N

	NZ

VE

zák.
137/2010
 Z.z.

NZ

VE

VE

NZ

VE

VE

	§ 15
O 1
P b) a l)

§29 O2

§ 23
P n)

§ 26
O3
P l)

§ 29 O5

§29 O6

§ 23
P n) 
B  3

§30 O1, Pb 

§30 O 3)

	Prevádzkovatelia veľkých zdrojov a prevádzkovatelia stredných zdrojov sú povinní
b) dodržiavať emisné limity určené obvodným úradom životného prostredia podľa tohto zákona alebo emisné limity určené správnym orgánom v integrovanom povoľovaní; ak emisné limity nie sú pre stacionárny zdroj takto určené, dodržiavať ustanovené emisné limity,
l) dodržiavať technické požiadavky a podmienky prevádzkovania určené obvodným úradom životného prostredia podľa tohto zákona alebo určené správnym orgánom v integrovanom povoľovaní a ustanovené technické požiadavky a podmienky prevádzkovania stacionárnych zdrojov

Pre emisie prchavých organických zlúčenín zo zariadenia používajúceho organické rozpúšťadlá, platia 
a)	emisné limity pre odpadové plyny a emisné limity pre fugitívne emisie alebo emisné limity pre celkové emisie ustanovené v štvrtej časti prílohy č. 6 pre jednotlivé činnosti v závislosti od prahovej spotreby rozpúšťadla, alebo
b)	požiadavky schváleného redukčného plánu určené tak, aby sa dosiahlo rovnocenné zníženie emisií ako pri uplatňovaní emisných limitov podľa písm. a);
ak odsekoch 3 až 6 nie je ustanovené inak. 

Ministerstvo je vo vzťahu ku Komisii notifikačným orgánom sprístupňuje a podáva jej informácie a správy v oblasti ochrany ovzdušia vyplývajúce zo smerníc uvedených v prílohe č. 4,

Obvodný úrad životného prostredia môže určiť výnimky z emisných limitov a z technických požiadaviek a podmienok prevádzkovania, z monitorovania údajov o ich dodržaní a čas ich trvania, ak nie sú určené v súhlasoch podľa odseku 1 alebo v rozhodnutiach podľa § 18 ods. 9 a § 31 ods. 2 a ak je tak ustanovené. 

Odchýlne od odseku 2 písm. a) možno povoliť výnimku z uplatňovania emisných limitov pre fugitívne emisie, ak ich nemožno dosiahnuť s ohľadom na technické a ekonomické možnosti a preukáže sa, že pri danom zariadení bola použitá najlepšia dostupná technika a  nevznikne významné riziko ohrozenia zdravia ľudí a životného prostredia.

Pre činnosti, ktoré nie je možné vykonávať za riadených podmienok možno povoliť výnimku z požiadaviek odseku 2, ak je takáto možnosť uvedená v štvrtej časti prílohy č. 6, s ohľadom na technické a ekonomické možnosti, ak sa preukáže, že bola použitá najlepšia dostupná technika a požadované zníženie emisií nemožno dosiahnuť ani plnením redukčného plánu.

Ministerstvo je vo vzťahu ku Komisii notifikačným orgánom sprístupňuje a podáva jej informácie a správy v oblasti ochrany ovzdušia vyplývajúce zo smerníc uvedených v prílohe č. 4 najme o
3 . výnimkách týkajúcich sa podmienok a požiadaviek na prevádzku stacionárnych zdrojov uplatňovaných podľa tohto zákona

Látky alebo zmesi s označením rizika sa na účely tejto časti členia na:  
b) halogénované prchavé organické zlúčeniny a ich zmesi, ktorým je priradené alebo ktoré je potrebné označiť podľa osobitného predpisuChyba! Záložka nie je definovaná.)
1.  výstražným upozornením H341 alebo H351 alebo 
2.  rizikovou vetou R40 alebo R68.

Pre emisie prchavých organických zlúčenín začlenených podľa ods.1 zo zariadení používajúcich organické rozpúšťadlá platia špecifické emisné limity a špecifické podmienky prevádzkovania uvedené v tretej časti prílohy č. 6; uplatňujú sa nezávisle od uplatňovania redukčného plánu a emisných limitov ustanovených podľa odseku 2 a výnimiek podľa odsekov 3 a 4. 

Ú

Ú

Ú

Ú		
	6. Zariadenia, v ktorých sa vykonávajú dve alebo viaceré činnosti, z ktorých každá prevyšuje prahové hodnoty uvedené v prílohe VII časť 2, musia: 

a)	čo sa týka látok uvedených v odseku 5, spĺňať požiadavky uvedeného odseku pre každú činnosť samostatne;
b)	čo sa týka všetkých ostatných látok, buď:
i	spĺňať požiadavky odseku 1 pre každú činnosť samostatne; alebo
ii	mať celkové emisie prchavých organických zlúčenín, ktoré neprevyšujú tie emisie, ktoré by boli výsledkom uplatňovania bodu i).

	N
	VE
	§ 33 O6
	V zariadení, v ktorom sa vykonávajú dve a viac činností, z ktorých každá prevyšuje prahové hodnoty uvedené v štvrtej časti prílohy č. 6 sa dodržanie emisných limitov hodnotí, ak ide o
a) prchavé organické zlúčeniny podľa § 30 ods. 1 písm. a) alebo písm. b) pre jednotlivé činnosti samostatne,
b)  ostatné organické zlúčeniny 
1. splnenie emisných limitov podľa § 29 ods. 2 pre jednotlivé činnosti samostatne, alebo
2. spoločne, aby celkové emisie neprekročili množstvo emisií, ktoré by zodpovedalo podmienke ustanovenej v písmene b) prvom bode.

Na hodnotenie plnenia požiadaviek ustanovených podľa ods. 6 písm. b) druhého bodu sa vykonáva bilancia rozpúšťadiel pre každú činnosť a výsledný údaj sa porovnáva s celkovými emisiami, ktoré zodpovedajú splneniu emisných limitov pre každú činnosť osobitne.			
	7.. Musia sa prijať všetky potrebné preventívne opatrenia na minimalizáciu emisií prchavých organických zlúčenín pri operáciách nábehu a odstávky	N	VE	§29 O8
	Počas nábehu a odstavovania prevádzky je potrebné prijať všetky vhodné opatrenia na znižovanie emisií.
			
Č:60	Článok 60
Monitorovanie emisií

Členské štáty musia zabezpečovať, že merania emisií sa vykonávajú v súlade s prílohou VII časť 6, a to buď špecifikáciami v podmienkach povolenia alebo všeobecne záväznými pravidlami.	N	NZ

NZ	§ 15
O 1
P q)

§ 33
P i)	Prevádzkovatelia veľkých zdrojov a prevádzkovatelia stredných zdrojov sú povinní
monitorovať a preukazovať dodržiavanie emisných limitov, technických požiadaviek a  podmienok prevádzkovania, ktoré sa vzťahujú na daný zdroj a plniť požiadavky na automatizované meracie systémy emisií a na monitorovanie kvality ovzdušia ustanoveným spôsobom, v ustanovených lehotách a v súlade s dokumentáciou a s podmienkami určenými obvodným úradom životného prostredia podľa tohto zákona alebo s podmienkami určenými správnym orgánom v integrovanom povoľovaní; ak sa monitorovaním zistí, že emisné limity boli prekročené alebo technické požiadavky a podmienky prevádzkovania alebo požiadavky na meracie systémy neboli dodržané, bezodkladne o tom informovať obvodný úrad životného prostredia a inšpekciu a obvodnému úradu životného prostredia predložiť aj príslušný doklad o výsledku kontinuálneho merania alebo diskontinuálnej oprávnenej technickej činnosti podľa § 20 ods. 8, a v ostaných prípadoch doklad o výsledku diskontinuálnej oprávnenej technickej činnosti predkladať najneskôr do 60 dní od vykonania posledného odberu vzorky alebo inej zodpovedajúcej technickej činnosti na danom monitorovacom mieste,  
Všeobecne záväzný právny predpis, ktorý vydá  ministerstvo, ustanoví 
monitorovanie emisií zo stacionárnych zdrojov a kvality ovzdušia v ich okolí, spôsob a požiadavky na zisťovanie a preukazovanie množstva vypúšťaných znečisťujúcich látok, spôsob a požiadavky na zisťovanie a preukazovanie údajov o dodržaní určených emisných limitov, technických požiadaviek, podmienok prevádzkovania, spôsob, lehoty a požiadavky na monitorovanie a preukazovanie kvality ovzdušia prevádzkovateľmi stacionárnych zdrojov, náležitosti protokolov z kontinuálneho monitorovania emisií a kvality ovzdušia (§ 15 ods. 1),	Ú

Ú

		
Č:61	Článok 61
Dodržiavanie limitných hodnôt emisií

Limitné hodnoty emisií pre odpadové plyny sa považujú za dodržané, ak sú splnené podmienky stanovené v prílohe VII časť 8.	N	NZ

VE	§ 33
P a)

§33	Všeobecne záväzný právny predpis, ktorý vydá  ministerstvo, ustanoví 
veľké zdroje, stredné zdroje a malé zdroje, ich členenie, kategorizáciu a podstatné zmeny, vymedzenie a členenie zariadení stacionárnych zdrojov, zoznam znečisťujúcich látok, pre ktoré sa určujú emisné limity, technické požiadavky a podmienky prevádzkovania, emisné limity, technické požiadavky a podmienky prevádzkovania stacionárnych zdrojov, termíny, lehoty a podmienky ich platnosti vrátane výnimiek z nich, podmienky uplatňovania prechodných opatrení, náležitosti žiadosti na uplatňovanie prechodných opatrení, obsah a požiadavky prechodných národných programov ich monitorovanie a preukazovanie a  požiadavky zabezpečenia rozptylu emisií znečisťujúcich látok (§ 3, 4, § 14 ods. 1 a § 32a ods. 2),  

Hodnotenie dodržiavania emisných limitov pre zariadenia používajúce organické rozpúšťadlá
	Ú		
Č:62	Článok 62
Podávanie správ o dodržiavaní podmienok

Prevádzkovateľ poskytne príslušnému orgánu na požiadanie údaje, ktoré umožnia príslušnému orgánu overiť súlad s ktorýmkoľvek z týchto parametrov:
a)	limitné hodnoty emisií v odpadových plynoch, limitné hodnoty fugitívnych emisií a limitné hodnoty celkových emisií;
b)	požiadavky schémy znižovania emisií podľa prílohy VII časť 5;
c)	výnimky udelené v súlade s článkom 59 ods. 2 a 3.

Tieto údaje môžu zahŕňať plány hospodárenia s rozpúšťadlami vypracované v súlade s prílohou VII časť 7.	N	NZ

VE

VE	§ 15 
O 1
P e)

§32O1a2

§33 O5
	Prevádzkovatelia veľkých zdrojov a prevádzkovatelia stredných zdrojov sú povinní
oznamovať obvodnému úradu životného prostredia každoročne do 15. februára ustanovené údaje o stacionárnom zdroji, emisiách a dodržiavaní emisných limitov a emisných kvót za uplynulý kalendárny rok do Národného emisného informačného systému ustanoveným spôsobom a na požiadanie poskytovať orgánom ochrany ovzdušia aj ďalšie údaje o stacionárnom zdroji a jeho prevádzke,

§ 32
Bilancia organických rozpúšťadiel
(1)	Množstvo vypustených prchavých organických zlúčenín sa preukazuje ročne na základe bilancie organických rozpúšťadiel za uplynulý rok (ďalej len "ročná bilancia rozpúšťadiel").

(2) Postup vypracovania ročnej bilancie rozpúšťadiel je uvedený v šiestej časti prílohy  č. 6.

(1)	Dodržanie emisných limitov pre fugitívne emisie, emisných limitov pre celkové emisie a plnenie redukčného plánu sa preukazuje na základe ročnej bilancie organických rozpúšťadiel uvedenej v šiestej časti prílohe č. 6.
	Ú		
Č:63	Článok 63
Podstatná zmena existujúcich zariadení

1. Zmena maximálnej hmotnosti vstupujúcich organických rozpúšťadiel do existujúceho zariadenia v priemere za jeden deň, ak je zariadenie prevádzkované pri plánovanom výstupe za iných podmienok ako sú operácie nábehu a odstávky a údržby vybavenia, sa považuje za podstatnú v prípade, že má za následok zvýšenie emisií prchavých organických zlúčením o viac než: 
a)	25 % v prípade zariadenia, ktoré buď vykonáva činnosti, ktoré patria do pásma nižších prahových hodnôt bodov 1, 3, 4, 5, 8, 10, 13, 16 alebo 17 tabuľky v časti 2 prílohy VII, alebo činnosti, ktoré patria do jedného z ďalších bodov uvedených v časti 2 prílohy VII, a má spotrebu rozpúšťadiel nižšiu ako 10 ton za rok;
b)	10 % v prípade všetkých ostatných zariadení.

2. Ak existujúce zariadenie prechádza podstatnou zmenou alebo spadá do rozsahu pôsobnosti tejto smernice po prvýkrát po podstatnej zmene, tá časť zariadenia, na ktorej bola vykonaná podstatná zmena, sa považuje buď za nové zariadenie alebo za existujúce zariadenie za predpokladu, že celkové emisie celého zariadenia neprevyšujú tie, ktoré by boli výsledkom toho, ak by bola podstatne zmenená časť považovaná za nové zariadenie.

3. V prípade podstatnej zmeny musí príslušný orgán overiť, či zariadenie dodržiava požiadavky tejto smernice.	N	VE	§31	Podstatná zmena 
(1)	Podstatnou zmenou sa rozumie zvyšenie priemernej dennej hmotnosti vstupu organických rozpúšťadiel v jestvujúcom zariadení, ak zariadenie používajúce organické rozpúšťadlá je prevádzkované pri plánovanom výkone, okrem nábehu, odstavovania a údržby zariadenia, pričom sa emisie prchavých organických zlúčenín zvýšia viac ako
a) o 25 %, ak ide o zariadenie, v ktorom sa vykonáva činnosť Ia, Ic, Id, Ie, If, Ig, IIa, IIb, IVa, IVb, IVc, VIII, X uvedená v prvej časti prílohy č. 6, ktorá zodpovedá prahovej spotrebe rozpúšťadla označenej písmenom "Z" vo štvrtej časti prílohy č. 6 alebo, ak ide o inú činnosť s prahovou spotrebou rozpúšťadla menšou ako 10 t/rok,
b)  o 10 %, pre všetky ostatné zariadenia.

(2)	Ak sa na jestvujúcom zariadení alebo jeho časti vykoná podstatná zmena, alebo zariadenie používajúce organické rozpúšťadlá prvýkrát po vykonaní podstatnej zmeny dosiahne alebo prekročí prahovú kapacitu pre uplatnenie špecifických emisných limitov, časť zariadenia, ktorá prešla podstatnou zmenou, sa považuje za nové zariadenie alebo za jestvujúce zariadenie podľa toho, či celkové emisie celého zariadenia neprevyšujú tie, ktoré by platili, ak by sa táto časť zariadenia považovala za nové zariadenie.
			
Č:64	Článok 64
Výmena informácií o náhrade organických rozpúšťadiel

Komisia zorganizuje výmenu informácií s členskými štátmi, príslušnými priemyselnými odvetviami a mimovládnymi organizáciami, ktoré presadzujú ochranu životného prostredia, o používaní organických rozpúšťadiel a ich potenciálnych náhrad a techník, ktoré majú najmenšie potenciálne vplyvy na ovzdušie, vodu, pôdu, ekosystémy a ľudské zdravie.

Výmena informácií sa zorganizuje o všetkých týchto témach:

a)	vhodnosť na použitie;
b)	potenciálne vplyvy na ľudské zdravie, a najmä vystavenie účinkom pri práci;
c)	potenciálne vplyvy na životné prostredie;
d)	ekonomické dôsledky, najmä náklady a prínosy jednotlivých dostupných alternatív.
	n.a.

						
Č:65	Článok 65
Prístup k informáciám

1. Verejnosti sa sprístupní rozhodnutie príslušného orgánu, vrátane aspoň kópie povolenia a všetkých jeho následných aktualizácií. 

Verejnosti sa sprístupnia všeobecne záväzné predpisy platné pre zariadenia a zoznam zariadení, na ktoré sa vzťahuje povinnosť mať povolenie a registráciu. 

2. Verejnosti sa sprístupnia výsledky monitorovania emisií, ktoré sú požadované podľa článku 60 a ktoré má k dispozícii príslušný orgán.

3. Odseky 1 a 2 tohto článku sa uplatňujú s výnimkou obmedzení, ktoré sú stanovené v článku 4 ods. 1 a 2 smernice 2003/4/ES.	
N

N	
NZ	
§ 26
O 3
P w)

§ 26
O 3
P h)	
Obvodný úrad životného prostredia sprístupňuje verejnosti súhlasy a ich aktualizácie vydané na povolenie stacionárnych zdrojov prevádzkujúcich zariadenia, v ktorých sa používajú organické rozpúšťadlá. 
Obvodný úrad životného prostredia zabezpečuje zverejnenie ročných správ o prevádzke a kontrole spaľovní odpadov alebo zariadení na spoluspaľovanie odpadov o kapacite 2 a viac ton spaľovaného odpadu za hodinu a zoznamu spaľovní odpadov a zariadení na spoluspaľovanie odpadov s kapacitou pod 2 tony za hodinu každoročne do 31. mája nasledujúceho roka; v tejto lehote  zverejňuje aj zoznam stacionárnych zdrojov prevádzkujúcich zariadenia, v ktorých sa používajú organické rozpúšťadlá,
	
Ú

Ú		

Č:66	KAPITOLA VI

OSOBITNÉ USTANOVENIA PRE ZARIADENIA, KTORÉ VYRÁBAJÚ OXID TITANIČITÝ

Článok 66
Rozsah pôsobnosti
Táto kapitola sa uplatňuje na zariadenia, ktoré vyrábajú oxid titaničitý.							
Č:67	Článok 67
Zákaz vypúšťania odpadov

Členské štáty zakážu vypúšťať do akéhokoľvek vodného útvaru, mora alebo oceánu tieto odpady:
a)	pevný odpad;
b)	matečné lúhy, ktoré vznikajú vo fáze filtrácie po hydrolýze roztoku TiOSO4 zo zariadení, ktoré používajú sulfátový proces; vrátane kyslých odpadov spojených s takýmito lúhmi, ktoré obsahujú celkovo viac ako 0,5 % voľnej kyseliny sírovej a rôznych ťažkých kovov, a vrátane takých matečných lúhov, ktoré sa riedia, až kým neobsahujú 0,5 % alebo menej voľnej kyseliny sírovej;
c)	odpady zo zariadení, ktoré používajú chloridový proces, ktoré obsahujú viac ako 0,5 % voľnej kyseliny chlorovodíkovej a rôznych ťažkých kovov, vrátane takých odpadov, ktoré sa riedia, až kým neobsahujú 0,5 % alebo menej voľnej kyseliny chlorovodíkovej;
d)	filtračné soli, kaly a kvapalný odpad, ktoré vznikajú pri úprave (zahusťovaní alebo neutralizácii) odpadu uvedeného v písmenách b) a c) a obsahujú rôzne ťažké kovy, avšak nezahŕňajú neutralizovaný a prefiltrovaný či dekantovaný odpad, ktorý obsahuje len stopy ťažkých kovov a má pred akýmkoľvek zriedením hodnotu pH vyššiu ako 5,5.
							
Č:68	Článok 68
Kontrola emisií do vody

Emisie zo zariadení do vody nesmú presiahnuť limitné hodnoty emisií stanovené v prílohe VIII časť 1.							
Č:69	Článok 69
Prevencia a riadenie emisií do ovzdušia1. 

Musí sa predchádzať emisiám kvapôčok kyseliny zo zariadenia;2. 

Emisie zo zariadení do ovzdušia nesmú presiahnuť limitné hodnoty emisií stanovené v prílohe VIII časti 2.	N	NZ	§ 15
O 1
P b)

§ 33
P a)	Prevádzkovatelia veľkých zdrojov a prevádzkovatelia stredných zdrojov sú povinní
dodržiavať emisné limity určené obvodným úradom životného prostredia podľa tohto zákona alebo emisné limity určené správnym orgánom v integrovanom povoľovaní; ak emisné limity nie sú pre stacionárny zdroj takto určené, dodržiavať ustanovené emisné limity.

Všeobecne záväzný právny predpis, ktorý vydá  ministerstvo, ustanoví 
veľké zdroje, stredné zdroje a malé zdroje, ich členenie, kategorizáciu a podstatné zmeny, vymedzenie a členenie zariadení stacionárnych zdrojov, zoznam znečisťujúcich látok, pre ktoré sa určujú emisné limity, technické požiadavky a podmienky prevádzkovania, emisné limity, technické požiadavky a podmienky prevádzkovania stacionárnych zdrojov, termíny, lehoty a podmienky ich platnosti vrátane výnimiek z nich, podmienky uplatňovania prechodných opatrení, náležitosti žiadosti na uplatňovanie prechodných opatrení, obsah a požiadavky prechodných národných programov ich monitorovanie a preukazovanie a  požiadavky zabezpečenia rozptylu emisií znečisťujúcich látok (§ 3, 4, § 14 ods. 1 a § 32a ods. 2),  	Ú		
Č:70	Článok 70
Monitorovanie emisií

1. Členské štáty zabezpečia monitorovanie emisií do vody, aby príslušný orgán mohol kontrolovať dodržiavanie podmienok povolenia a článku 68.

2. Členské štáty zabezpečia monitorovanie emisií do ovzdušia, aby príslušný orgán mohol kontrolovať dodržiavanie podmienok povolenia a článku 69. 

V rámci tohto monitorovania je potrebné vykonávať aspoň monitorovanie emisií podľa prílohy VIII časť 3.

3. Monitorovanie sa vykonáva podľa noriem CEN a v prípade, že normy CEN nie sú k dispozícii, podľa noriem ISO, vnútroštátnych alebo iných medzinárodných noriem, ktorými sa zabezpečia údaje rovnakej vedeckej kvality.	

N	

NZ

VM

	

§ 15
O 1
P q)

§ 33
P i)

§ 15
O3

§ 15
O4

	

Prevádzkovatelia veľkých zdrojov a prevádzkovatelia stredných zdrojov sú povinní
monitorovať a preukazovať dodržiavanie emisných limitov, technických požiadaviek a  podmienok prevádzkovania, ktoré sa vzťahujú na daný zdroj a plniť požiadavky na automatizované meracie systémy emisií a na monitorovanie kvality ovzdušia ustanoveným spôsobom, v ustanovených lehotách a v súlade s dokumentáciou a s podmienkami určenými obvodným úradom životného prostredia podľa tohto zákona alebo s podmienkami určenými správnym orgánom v integrovanom povoľovaní; ak sa monitorovaním zistí, že emisné limity boli prekročené alebo technické požiadavky a podmienky prevádzkovania alebo požiadavky na meracie systémy neboli dodržané, bezodkladne o tom informovať obvodný úrad životného prostredia a inšpekciu a obvodnému úradu životného prostredia predložiť aj príslušný doklad o výsledku kontinuálneho merania alebo diskontinuálnej oprávnenej technickej činnosti podľa § 20 ods. 8, a v ostaných prípadoch doklad o výsledku diskontinuálnej oprávnenej technickej činnosti predkladať najneskôr do 60 dní od vykonania posledného odberu vzorky alebo inej zodpovedajúcej technickej činnosti na danom monitorovacom mieste
Všeobecne záväzný právny predpis, ktorý vydá  ministerstvo, ustanoví 
monitorovanie emisií zo stacionárnych zdrojov a kvality ovzdušia v ich okolí, spôsob a požiadavky na zisťovanie a preukazovanie množstva vypúšťaných znečisťujúcich látok, spôsob a požiadavky na zisťovanie a preukazovanie údajov o dodržaní určených emisných limitov, technických požiadaviek, podmienok prevádzkovania, spôsob, lehoty a požiadavky na monitorovanie a preukazovanie kvality ovzdušia prevádzkovateľmi stacionárnych zdrojov, náležitosti protokolov z kontinuálneho monitorovania emisií a kvality ovzdušia (§ 15 ods. 1),
(3) Reprezentatívne odbery vzoriek, chemické analýzy jednotlivých znečisťujúcich látok, diskontinuálne merania a kontinuálne merania, kalibrácie, skúšky, inšpekcie zhody a porovnávacie merania automatizovaných meracích systémov emisií so štandardnými  referenčnými metódami, technické výpočty hodnôt veličín, ktorými sú určené emisné požiadavky, a výpočty množstva emisie sa vykonávajú v súlade so štandardnou normalizovanou metodikou, ktorá sa pre danú činnosť určuje v poradí podľa 
a)	osobitného predpisu, ktorý sa vzťahuje na danú emisnú požiadavkuChyba! Záložka nie je definovaná.) alebo na požiadavku na kvalitu ovzdušia,Chyba! Záložka nie je definovaná.) predpisu príslušného orgánu alebo inštitúcie Európskej únie, Organizácie Spojených národov, medzinárodnej zmluvy alebo dohovoru, ktorými je Slovenská republika viazaná,)
b)	slovenskej technickej normy, ktorou sa preberá norma alebo technická špecifikácia Európskeho výboru pre normalizáciu CEN, 
c)	slovenskej technickej normy, ktorou sa preberá medzinárodná norma ISO, 
d)	slovenskej technickej normy STN, slovenskej technickej národnej informácie alebo inej slovenskej národnej technickej špecifikácie, 
e)	inej zahraničnej normy alebo technickej špecifikácie určenej v referenčnom dokumente inštitúcie Európskej únie o najlepšej dostupnej technike, 
f)	inej zahraničnej normy alebo technickej špecifikácie určenej podľa požiadaviek slovenskej technickej normy, ktorou sa preberá technická špecifikácia Európskeho výboru pre normalizáciu pre výber normalizovaných metód pre meranie emisií zo stacionárnych zdrojov,) na základe ktorej sa zabezpečia údaje rovnocennej vedeckej kvality, ak je pre danú činnosť vydaná. 

(4) Ak nie je určené inak v schválenej dokumentácii alebo v povolení podľa odseku 2, alebo ustanovené inak predpismi podľa ods. 3 písm. a) a b), technické výpočty, merania, kalibrácie, skúšky a inšpekcie zhody sa vykonávajú v súlade s najnovším vydaním technickej normy alebo technickej špecifikácie čo najskôr od jej vydania, najneskôr však do
a) šiestich mesiacov, ak ide o 
1.	nové vydanie doterajšej technickej normy alebo technickej špecifikácie po jej revízii alebo inej zodpovedajúcej zmene, 
2.	vydanie novej štandardnej normalizovanej metodiky predloženej na odborné pripomienkovanie alebo na konečné schválenie prostredníctvom informačného systému podľa § 20 ods. 13 zákona,
b) 12 mesiacov, ak ide o novú technickú normu alebo o novú technickú špecifikáciu, ktorej vydanie nebolo predložené na pripomienkovanie alebo na konečné schválenie podľa písm.  a) druhého bodu.

Ú	

Vyhláškou o monitorovaní sa ustanovujú podrobnosti na účel transponovania  3. bodu smernice.

Vzhľadom na to, že vecne zhodné požiadavky smernice  sú aj pre spaľovacie zariadenia a zariadenia používajúce rozpúšťadlá, príslušné body smernice sú transponované „komplexne“  v jednom § 15 ods. 3 vyhlášky.
Pokiaľ ide o pojmy v písmenách b) až d), tie sú uvedené podľa zákona č. 264/199 Z. z.  o technických požiadavkách na výrobky a o posudzovaní zhody a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov.

	
					Poznámka k odseku 4:
Pre národný účel implementácie v SR je nutné zaviesť právne záväzne lehoty, ktorými sa všeobecná požiadavka smernice „čo najskôr“  pre spaľovacie zariadenia a pre spaľovanie odpadov  podrobnejšie špecifikuje . Nutnosť vyplýva z § 20 ods. 3 písm. a) zákona č. 137/2010 Z. z. o ovzduší) a § 3 ods. 1 vyhlášky Ministerstva životného prostredia Slovenskej republiky č. 60/2011 Z. z., ktorou sa ustanovujú jednotlivé notifikačné požiadavky pre špecifický odbor oprávnených meraní, kalibrácií, skúšok a inšpekcií zhody podľa zákona o ovzduší) 
– oprávnené osoby, ktoré vykonávajú dané merania emisií,  kalibrácie a skúšky automatizovaných meracích systémov musia byť akreditované podľa ISO/IEC 17025 a 
– oprávnené osoby, ktoré vykonávajú inšpekciu zhody automatizovaných meracích systémov musia byť akreditované podľa ISO/IEC 17020.
Podľa predpisov o fungovaní Európskeho výboru pre normalizáciu CEN, lehota na prevzatie EN ako národnej technickej normy (v SR ako STN) je 6 mesiacov.)	

Č:71	KAPITOLA VII

VÝBOR, PRECHODNÉ A ZÁVEREČNÉ USTANOVENIA

Článok 71
Príslušné orgány

Členské štáty určia príslušné orgány, ktoré sú zodpovedné za plnenie povinností vyplývajúcich z tejto smernice.	N	NZ	§ 23
P n)
B 1,3,4
	Ministerstvo je vo vzťahu ku Komisii notifikačným orgánom sprístupňuje a podáva jej informácie a správy v oblasti ochrany ovzdušia vyplývajúce zo smerníc uvedených v prílohe č. 4, najmä o  
1. orgánoch zodpovedných za plnenie povinností,
3. výnimkách týkajúcich sa podmienok a požiadaviek na prevádzku stacionárnych zdrojov uplatňovaných podľa tohto zákona,
4. zoznamoch stacionárnych zdrojov, vybraných údajoch o stacionárnych zdrojoch, emisiách, emisných limitoch, plnení podmienok prechodných opatrení v požadovanom rozsahu a v určených termínoch,	

Ú		
Č:72	Článok 72
Podávanie správ zo strany členských štátov

1. Členské štáty zabezpečia, aby Komisia mala k dispozícii informácie o vykonávaní tejto smernice, o reprezentatívnych údajoch o emisiách a ostatných formách znečistenia, o limitných hodnotách emisií, o uplatňovaní najlepších dostupných techník v súlade s článkami 14 a 15, najmä o udeľovaní výnimiek podľa článku 15 ods. 4, a o pokroku pri vývoji a uplatňovaní nových techník v súlade s článkom 27. Členské štáty sprístupňujú informácie v elektronickej podobe.

2. Typ, formát a frekvencia informácií, ktoré sa majú sprístupňovať podľa odseku 1, sa ustanoví v súlade s regulačným postupom uvedeným v článku 75 ods. 2 Tieto informácie obsahujú určenie špecifických činností a znečisťujúcich látok, o ktorých sa sprístupnia údaje uvedené v odseku 1.

3. Členské štáty každý rok počnúc 1. januárom 2016 vytvoria register emisií oxidu siričitého, oxidov dusíka a prachu a energetických vstupov všetkých spaľovacích zariadení, na ktoré sa vzťahuje kapitola III tejto smernice.

Príslušný orgán pri zohľadnení agregačných pravidiel uvedených v článku 29 získa tieto údaje o každom spaľovacom zariadení:

a)	celkový menovitý tepelný príkon (MW) spaľovacieho zariadenia;
b)	druh spaľovacieho zariadenia: kotol, plynová turbína, plynový motor, naftový motor, iný (uviesť druh);
c)	dátum spustenia prevádzky spaľovacieho zariadenia;
d)	celkové ročné emisie (v tonách za rok) oxidu siričitého, oxidov dusíka a prachu (ako celkové suspendované častice);
e)	počet prevádzkových hodín spaľovacieho zariadenia;
f)	celkové ročné množstvo energetických vstupov týkajúcich sa čistej výhrevnej hodnoty (v TJ za rok), rozdelené podľa týchto kategórií paliva: čierne a hnedé uhlie, biomasa, rašelina, iné tuhé palivá (uviesť druh), kvapalné palivá, zemný plyn, iné plyny (uviesť druh).

Výročné údaje za jednotlivé zariadenia uvedené v týchto registroch sa na požiadanie sprístupnia Komisii.

Súhrn registrov sa sprístupní Komisii každé tri roky do 12 mesiacov od konca príslušného trojročného obdobia. V tomto súhrne sú oddelene uvedené údaje o spaľovacích zariadeniach v rámci rafinérií.

Komisia sprístupní členským štátom a verejnosti súhrn porovnania a hodnotenia týchto registrov v súlade so smernicou 2003/4/ES do 24 mesiacov od konca príslušného trojročného obdobia.4. 

Členské štáty počnúc 1. januárom 2016 Komisii každoročne oznamujú tieto údaje:

a)	v prípade spaľovacích zariadení, na ktoré sa vzťahuje článok 31, obsah síry v používanom domácom tuhom palive a dosiahnutý stupeň odsírenia, a to ako priemer za každý mesiac; za prvý rok uplatňovania článku 31 sa oznámi aj technické odôvodnenie nemožnosti dodržiavať limitné hodnoty emisií uvedené v článku 30 ods. 2 a 3; a
b)	v prípade spaľovacích zariadení, ktoré nie sú v prevádzke viac ako 1 500 prevádzkových hodín ročne ako plávajúci priemer za päť rokov, počet prevádzkových hodín za rok.

N

N

N	

NZ

NZ

NZ

§ 23 
P  h)

§ 33
P h)

§ 23
P n)

Ministerstvo spracováva prostredníctvom poverenej organizácie národné emisné inventúry a emisné projekcie a spravuje Národný emisný informačný systém o stacionárnych zdrojoch, o ich emisiách a tieto údaje vyhodnocuje; jeho súčasťou je aj register spaľovacích zariadení s celkovým menovitým príkonom 50 MW a viac,  

Všeobecne záväzný právny predpis, ktorý vydá  ministerstvo, ustanoví
požiadavky  na   vedenie   prevádzkovej  evidencie stacionárnych zdrojov a rozsah ďalších údajov o stacionárnom zdroji, o emisiách a dodržiavaní emisných limitov a emisných kvót a na náležitosti súboru technicko-prevádzkových parametrov a technicko-organizačných opatrení vrátane opatrení na zmierňovanie priebehu a odstraňovanie dôsledkov havarijných stavov, rozsah,  náležitosti a spôsob oznamovania údajov do Národného emisného informačného systému [§ 15 ods. 1 písm. e) a u) a odsek 2 a § 16 ods. 1 písm. d)],

Ministerstvo je vo vzťahu ku Komisii notifikačným orgánom sprístupňuje a podáva jej informácie a správy v oblasti ochrany ovzdušia vyplývajúce zo smerníc uvedených v prílohe č. 4, najmä o  
1. orgánoch zodpovedných za plnenie povinností,
3. výnimkách týkajúcich sa podmienok a požiadaviek na prevádzku stacionárnych zdrojov uplatňovaných podľa tohto zákona,
  4.zoznamoch stacionárnych zdrojov, vybraných údajoch o stacionárnych zdrojoch, emisiách, emisných limitoch, plnení podmienok prechodných opatrení v požadovanom rozsahu a v určených termínoch	

Ú

Ú

Ú

		
Č:73	Článok 73
Preskúmanie

1. Na základe informácií uvedených v článku 72 Komisia predloží Európskemu parlamentu a Rade do 7. januára 2016 a následne každé tri roky správu, v ktorej preskúma vykonávanie tejto smernice.

Táto správa uvedie posúdenie potreby akcie Únie prostredníctvom stanovenia alebo aktualizácie celoúnijných minimálnych požiadaviek na limitné hodnoty emisií a na pravidlá pre monitorovanie a dodržiavanie súladu pri činnostiach v rámci záverov o BAT prijatých počas predchádzajúceho trojročného obdobia na základe týchto kritérií:

a)	vplyv dotknutých činností na životné prostredie ako celok; a

b)	situácia v používaní najlepších dostupných techník pri dotknutých činnostiach.

Toto posúdenie zváži stanovisko fóra uvedeného v článku 13 ods. 4

Má sa za to, že kapitola III a príloha V tejto smernice predstavujú celoúnijné minimálne požiadavky v prípade veľkých spaľovacích zariadení.

Správa sa v prípade potreby doplní legislatívny návrhom. Ak posúdenie uvedené v druhom pododseku určí, že je to potrebné, legislatívny návrh bude obsahovať ustanovenia o stanovení alebo aktualizácii celoúnijných minimálnych požiadaviek na limitné hodnoty emisií alebo pravidlá monitorovania a posudzovania dodržiavania súladu pri dotknutých činnostiach.

2. Komisia do 31. decembra 2012 preskúma potrebu riadenia emisií zo:
a)	spaľovania palív v zariadeniach s celkovým menovitým tepelným príkonom nižším ako 50 MW;
b)	intenzívneho chovu dobytka; a
c)	rozmetávania hnoja.

O výsledkoch tohto preskúmania podá Komisia správu Európskemu parlamentu a Rade a v prípade potreby k nej pripojí aj legislatívny návrh.
3. Komisia predloží Európskemu parlamentu a Rade do 31. decembra 2011 správu o potrebe stanoviť v prílohe I:
a)	diferencované kapacitné prahy pre chov rôznych druhov hydiny vrátane osobitného prípadu prepelíc;
b)	kapacitné prahy pre súčasný chov rôznych druhov zvierat v rámci toho istého zariadenia.

O výsledkoch tohto preskúmania podá Komisia správu Európskemu parlamentu a Rade a v prípade potreby k správe pripojí aj legislatívny návrh.	n.a.						
Č:24	Článok 74
Zmeny a doplnenia príloh

Na účely prispôsobenia ustanovení tejto smernice vedeckému a technickému pokroku na základe najlepších dostupných techník, prijme Komisia delegované akty v súlade s článkom 76 a za podmienok uvedených v článkoch 77 a 78, pokiaľ ide o prispôsobenie prílohy V časti 3 a 4, prílohy VI časti 2, 6, 7 a 8 a prílohy VII časti 5, 6, 7 a 8 tomuto vedeckému a technickému pokroku.	n.a.						
Č:75	Článok 75
Postup výboru

1. Komisii pomáha výbor.

2. Ak sa odkazuje na tento odsek, uplatňujú sa články 5 a 7 rozhodnutia 1999/468/ES, so zreteľom na jeho článok 8 
Lehota uvedená v článku 5 ods. 6 rozhodnutia 1999/468/ES je tri mesiace.	n.a						
Č:76	Článok 76
Vykonávanie delegovania právomoci

1. Právomoc prijímať delegované akty uvedené v článku 48 ods. 5 a článku 74 sa Komisii udeľuje na obdobie piatich rokov od 6. januára 2011. Komisia predloží správu týkajúcu sa delegovaných právomocí najneskôr šesť mesiacov pred uplynutím tohto päťročného obdobia. Delegovanie právomoci sa automaticky predlžuje na rovnako dlhé obdobia, pokiaľ ho Európsky parlament alebo Rada v súlade s článkom 77 neodvolajú.

2. Komisia oznamuje delegovaný akt Európskemu parlamentu a Rade súčasne, a to hneď po jeho prijatí.

3. Právomoc prijímať delegované akty udelená Komisii podlieha podmienkam stanoveným v článkoch 77 a 78.	n.a.						
Č:77	Článok 77
Odvolanie delegovania právomoci

1. Európsky parlament a Rada môžu delegovanie právomoci uvedené v článku 48 ods. 5 a článku 74 kedykoľvek odvolať.

2. Inštitúcia, ktorá začala vnútorný postup s cieľom rozhodnúť, či delegovanie právomoci odvolať, vyvinie úsilie na účely informovania druhej inštitúcie a Komisie v primeranom čase pred prijatím konečného rozhodnutia, pričom uvedie delegované právomoci, ktorých by sa odvolanie mohlo týkať, a možné dôvody odvolania.

3. Rozhodnutím o odvolaní sa ukončuje delegovanie právomocí v ňom uvedených. Rozhodnutie nadobúda účinnosť okamžite alebo k neskoršiemu dátumu, ktorý je v ňom určený. Nie je ním dotknutá platnosť delegovaných aktov, ktoré už nadobudli účinnosť. Uverejní sa v Úradnom vestníku Európskej únie.	n.a.						
Č:78	Článok 78
Námietky voči delegovaným aktom

1. Európsky parlament alebo Rada môžu voči delegovanému aktu vzniesť námietku v lehote dvoch mesiacov odo dňa oznámenia. 
Na podnet Európskeho parlamentu alebo Rady sa táto lehota predĺži o dva mesiace. 

2. Ak do uplynutia lehoty uvedenej v odseku 1 Európsky parlament ani Rada nevzniesli námietku voči delegovanému aktu, tento akt sa uverejní v Úradnom vestníku Európskej únie a nadobudne účinnosť dňom, ktorý je v ňom stanovený.

Delegovaný akt sa môže uverejniť v Úradnom vestníku Európskej únie a nadobudnúť účinnosť pred uplynutím uvedenej lehoty, ak Európsky parlament a Rada informovali Komisiu o tom, že nemajú v úmysle vzniesť námietku.

3. Delegovaný akt nenadobúda účinnosť v prípade, ak Európsky parlament alebo Rada voči nemu vzniesli námietku v lehote uvedenej v odseku 1. Inštitúcia, ktorá vznesie námietku voči delegovanému aktu, uvedie dôvody jej vznesenia.	n.a						
Č:79	Článok 79
Sankcie

Členské štáty určia sankcie za porušovanie vnútroštátnych ustanovení prijatých podľa tejto smernice. Tieto sankcie musia byť účinné, primerané a odrádzajúce. Členské štáty oznámia tieto ustanovenia Komisii do 7. januára 2013 a bezodkladne jej oznámia všetky ich následné zmeny a doplnenia.	N

N

	NZ

IPKZ	§ 30
O 1-15

§35 1-4	(1) Obvodný úrad životného prostredia alebo inšpekcia uloží prevádzkovateľovi veľkého zdroja alebo prevádzkovateľovi stredného zdroja pokutu od 3 300 eur do 330 000 eur, ak pri nebezpečnom poruchovom stave bezprostredne ohrozujúcom ľudské zdravie alebo spôsobujúcom okamžité významné zhoršenie kvality ovzdušia nezastaví prevádzku stacionárneho zdroja až do času zabezpečenia jeho prevádzky podľa § 15 písm. a).
(2) Obvodný úrad životného prostredia alebo inšpekcia uloží pokutu od 330 eur do 170 000 eur 
a)	 prevádzkovateľovi veľkého zdroja, ak poruší povinnosti  ustanovené v § 14 ods. 2, § 15 ods. 1 písm. a), až c), h), i), l),  n), v), y), z) a aa), povinnosť plniť opatrenia podľa § 15 ods. 1 písm.  f) a s), povinnosť prijať a vykonať opatrenia podľa § 15 ods. 1 písm. g) a ab) a povinnosť neprekročiť povolený prevádzkový čas podľa § 15 ods. 1 písm. x) alebo, ak prevádzkuje stacionárny zdroj bez súhlasu podľa § 17 ods. 1 písm. f) alebo poruší zákaz ustanovený v § 14 ods. 8 písm. a),
b)	podnikateľovi, ktorý vyrába, dováža a predáva palivá, ak poruší povinnosti o požiadavkách na kvalitu palív ustanovené v § 14 ods. 3.

(3) Obvodný úrad životného prostredia alebo inšpekcia uloží pokutu od 160 eur do 33 000 eur 
a)	prevádzkovateľovi veľkého zdroja, ak poruší povinnosti ustanovené v § 15 ods. 1 písm. d), e), j), k), m), o) až r), t), u) a w), povinnosť informovať ustanovenú v § 15 ods. 1 písm. g) a ab), povinnosť oznámiť podľa § 15 ods. 1 písm. x) a povinnosť podieľať sa podľa § 15 ods. 1 písm. s), 
b)	podnikateľovi, ktorý vyrába, dováža a predáva palivá, ak poruší povinnosti o vedení prevádzkovej evidencie, preukazovaní kvality palív a o poskytovaní údajov ustanovené v § 14 ods. 3 a povinnosti ustanovené v § 14 ods. 12. 

(4) Obvodný úrad životného prostredia alebo inšpekcia uloží prevádzkovateľovi stredného zdroja  pokutu od 160 eur do 33 000 eur, ak poruší povinnosti ustanovené v § 14 ods. 2, § 15 ods. 1 písm. a), až c), h), l), n), z) a aa),  povinnosť plniť opatrenia podľa § 15 ods. 1 písm. f) a s) a povinnosť prijať a vykonať opatrenia podľa § 15 ods. 1 písm. g) a ab) alebo, ak prevádzkuje stacionárny zdroj bez súhlasu podľa § 17 ods. 1 písm. f) alebo poruší zákaz ustanovený v § 14 ods. 8 písm. a).

(5) Obvodný úrad životného prostredia alebo inšpekcia uloží prevádzkovateľovi stredného zdroja  pokutu od 33 eur do 6 700 eur, ak poruší povinnosti ustanovené v § 15 ods. 1 písm. d), e), j), k), m), o) až r), t) a u), povinnosť informovať ustanovenú v § 15 ods. 1 písm. g) a ab) a  povinnosť podieľať sa podľa § 15 ods. 1 písm. s). 

(6) Obec alebo inšpekcia uloží prevádzkovateľovi malého zdroja pokutu od 33 eur do 3 300 eur, ak  poruší povinnosti  ustanovené v § 14 ods. 2, v § 16 ods. 1 písm. a), c), e) a f) alebo prevádzkuje stacionárny zdroj bez súhlasu podľa § 17 ods. 1 písm. f) alebo poruší zákaz ustanovený v § 14 ods.8 písm. a).

(7) Obec alebo inšpekcia uloží prevádzkovateľovi malého zdroja pokutu od 20 eur do 330 eur, ak poruší povinnosti ustanovené v § 16 ods. 1 písm. b), d ) a g). 

(8) Inšpekcia uloží podnikateľovi, ktorý vyrába alebo dováža na trh v Slovenskej republike regulované výrobky pokutu od 330 eur do 170 000 eur, ak poruší povinnosti o požiadavkách na hraničné hodnoty pre maximálny obsah prchavých organických zlúčenín ustanovené v § 14 ods. 6 alebo zákaz ustanovený v § 14 ods. 8 písm. b).

(9) Inšpekcia uloží podnikateľovi, ktorý vyrába alebo dováža na trh v Slovenskej republike výrobky alebo regulované výrobky pokutu od 160 eur do 33 000 eur, ak poruší povinnosti o uvádzaní údajov v technickej dokumentácii výrobkov ustanovené v § 14 ods. 4, povinnosti o označovaní obalov ustanovené v § 14 ods. 6, povinnosti o vedení evidencie a poskytovaní údajov ustanovené v § 14 ods. 10 alebo povinnosti ustanovené v § 14 ods. 12.

(10) Ak v lehote do jedného roka odo dňa nadobudnutia právoplatnosti rozhodnutia o uložení pokuty dôjde k opätovnému porušeniu povinností, za ktoré bola pokuta uložená podľa odsekov 1 až 7 a prevádzkovateľ nesplnil v lehote opatrenia na nápravu uložené obvodným úradom životného prostredia, inšpekciou alebo obcou podľa tohto zákona, obvodný úrad životného prostredia, inšpekcia alebo obec uloží pokutu až do dvojnásobku hornej hranice pokút ustanovených v odsekoch 1 až 7 a krajský úrad životného prostredia alebo obec môžu nariadiť obmedzenie alebo zastavenie prevádzky  stacionárneho zdroja.

(11) Ak v lehote do jedného roka odo dňa nadobudnutia právoplatnosti rozhodnutia o uložení pokuty dôjde k opätovnému porušeniu povinností, za ktoré bola pokuta uložená podľa odseku 2 písm. b) a odseku 3 písm. b), obvodný úrad životného prostredia alebo inšpekcia uloží podnikateľovi pokutu až do dvojnásobku hornej hranice pokút ustanovených v odsekoch 2 a 3. 

(12) Ak v lehote do jedného roka odo dňa nadobudnutia právoplatnosti rozhodnutia o uložení pokuty dôjde k opätovnému porušeniu povinností, za ktoré bola pokuta uložená podľa odsekov 8 a 9, inšpekcia uloží podnikateľovi pokutu až do dvojnásobku hornej hranice pokút ustanovených v odsekoch 8 a 9.

(13)Obvodný úrad životného prostredia, inšpekcia a obec môžu začať konanie o uložení pokuty do jedného roka odo dňa, keď sa o porušení povinnosti dozvedeli, najneskôr do troch rokov odo dňa, keď k porušeniu povinnosti došlo. Pri rozhodovaní o výške pokuty prihliada obvodný úrad životného prostredia, inšpekcia a obec na závažnosť a rozsah  porušenia povinností, na okolnosti, ktoré viedli k tomuto porušeniu a na čas trvania protiprávneho stavu.

(14) Výnosy pokút uložené obvodným úradom životného prostredia a inšpekciou podľa tohto zákona sú príjmom Environmentálneho fondu. 

(15)  Výnosy pokút uložené obcou  podľa tohto zákona sú príjmom obce.

(1) Orgán štátneho dozoru uloží prevádzkovateľovi pokutu od 500 eur do 16 600 eur, ak
a)	neoznámil údaje a informácie podľa § 30ods. 4 písm. i), 
b)	nevedie predpísanú evidenciu a neuchováva údaje po určený čas [§ 30ods. 4 písm. h)],
c)	nepodal v určenej lehote na výzvu orgánu štátneho dozoru žiadosť o zmenu povolenia [§ 20 ods. 2)], 
d)	nevykonal opatrenie na nápravu uložené orgánom štátneho dozoru [§ 30ods. 4 písm. f)], neohlásil v ustanovenej lehote (§ 26ods. 5) zmenu prevádzkovateľa,
e)	nepripravil a nepredložil východiskovú správu orgánu štátneho dozoru [§ 8 ods. 1],
f)	nesplnil si povinnosť podľa § 8 ods. 3
g)	nesplnil povinnosti podľa § 26 ods. 1 písm. a) až c), 26 ods. 5 a § 30 ods. 4. písm. j

(2) Orgán štátneho dozoru uloží prevádzkovateľovi pokutu od 1000 eur do 33 200 eur, ak
a)	neohlásil vykonanú zmenu v prevádzke [§ 26 ods. 1 písm. d)], 
b)	uviedol v žiadosti podľa § 7 alebo v konaní podľa § 3 ods. 1 nepravdivé alebo neúplné údaje, ktoré môžu mať vplyv na integrované povoľovanie, 
c)	neoznámil bezodkladne vzniknutú haváriu alebo inú mimoriadnu udalosť, alebo nadmerný okamžitý únik emisií alebo látok do okolitého prostredia [§ 30 ods. 4 písm. d)].
d)	po definitívnom ukončení činností prevádzkovateľ nevykonal opatrenia podľa § 21 ods. 2 písm. m).

(3) Orgán štátneho dozoru uloží prevádzkovateľovi pokutu od 10 000 eur do 331 940 eur, ak
a)	vykonáva činnosť v prevádzke bez povolenia alebo v rozpore s ním,
b)	neobmedzil činnosť v prevádzke alebo nezastavil činnosť v prevádzke alebo v jej časti na základe rozhodnutia orgánu štátneho dozoru podľa § 19 ods. 3,
c)	nevykonal opatrenie na nápravu uložené orgánom štátneho dozoru týkajúce sa vykonávania činností v prevádzke podľa podmienok povolenia,
d)	nesplnil povinnosť podľa § 26 ods. 2.

(4) Orgán štátneho dozoru môže uložiť prevádzkovateľovi poriadkovú pokutu do 330 eur, ak osobe vykonávajúcej štátny dozor neumožnil kontrolu prevádzky, najmä vstup do prevádzky, odber vzoriek a vykonanie kontrolných meraní, nahliadnutie do evidencií a iných písomností o prevádzke, ak neposkytol pravdivé a úplné informácie a vysvetlenia alebo ak nevykonal uložený odber vzoriek alebo nevykonal prevádzkovú skúšku.
	Ú		
Č:80	Článok 80
Transpozícia

1. Členské štáty uvedú do účinnosti zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s článkom 2, článkom 3 body 8, 11 až 15, 18 až 23, 26 až 30, 34 až 38 a 41, článkom 4 ods. 2 a 3, článkom 7, článkami 8 a 10, článkom 11 písm. e) a h), článkom 12 ods. 1 písm. e) a h), článkom 13 ods. 7, článkom 14 ods. 1 písm. c) bod ii), článkom 14 ods. 1 písm. d), e), f) a h), článkom 14 ods. 2 až 7, článkom 15 ods. 2 až 5, článkami 16, 17 a 19, článkom 21 ods. 2 až 5, článkami 22, 23, 24, 27, 28 a 29, článkom 30 ods. 1, 2, 3, 4, 7 a 8, článkami 31, 32, 33, 34, 35, 36, 38 a 39, článkom 40 ods. 2 a 3, článkami 42 a 43, článkom 45 ods. 1, článkom 58, článkom 59 ods. 5, článkom 63, článkom 65 ods. 3, článkami 69, 70, 71, 72 a 79, s prílohou I prvý pododsek a body 1.1, 1.4, 2.5 písm. b), 3.1, 4, 5, 6.1 písm. c), 6.4 písm. b), 6.10 a 6.11, s prílohou II, prílohou III bod 12, prílohou V, prílohou VI časť 1 písm. b), časť 4 body 2.2, 2.4, 3.1 a 3.2, časť 6 body 2.5 a 2.6 a časť 8 bod 1.1 písm. d), s prílohou VII časť 4 bod 2, časť 5 bod 1, časť 7 bod 3 a s prílohou VIII časť 1 body 1 a 2 písm. c), časť 2 body 2 a 3 a časť 3 do 7. januára 2013.

Tieto opatrenia uplatňujú od toho istého dátumu.

Členské štáty uvedú priamo v prijatých opatreniach alebo pri ich úradnom uverejnení odkaz na túto smernicu. Podrobnosti o odkaze upravia členské štáty.

2. Členské štáty oznámia Komisii znenie hlavných ustanovení vnútroštátnych právnych predpisov, ktoré prijmú v oblasti pôsobnosti tejto smernice.	
n.a.

N

N

N	

IPKZ

IPKZ

NZ

Čl. 6

Príloha č. 4

§ 23
P n)

Tento zákon nadobúda účinnosť 7. januára 2013.

Zoznam preberaných právne záväzných aktov Európskej únie
1.	Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2010/75/EÚ z 24. novembra 2010 o priemyselných emisiách (integrovaná prevencia a kontrola znečisťovania životného prostredia) (Ú. v. EÚ L 334, 17.12.2010).

Ministerstvo je vo vzťahu ku Komisii notifikačným orgánom sprístupňuje a podáva jej informácie a správy v oblasti ochrany ovzdušia vyplývajúce zo smerníc uvedených v prílohe č. 4,	

Ú

		
Č:81	Článok 81
Zrušovacie ustanovenia

1. Smernice 78/176/EHS, 82/883/EHS, 92/112/EHS, 1999/13/ES, 2000/76/ES a 2008/1/ES, zmenené a doplnené aktmi uvedenými v prílohe IX časť A, sa zrušujú s účinnosťou od7. januára 2014 bez toho, aby tým boli dotknuté povinnosti členských štátov týkajúce sa lehôt na transpozíciu do vnútroštátneho práva a uplatňovanie smerníc, ktoré sú uvedené v prílohe IX časť B.

2. Smernica 2001/80/ES, zmenená a doplnená aktmi uvedenými v prílohe IX časť A, sa zrušuje s účinnosťou od 1. januára 2016 bez toho, aby tým boli dotknuté povinnosti členských štátov týkajúce sa lehôt na transpozíciu do vnútroštátneho práva a uplatňovanie smerníc, ktoré sú uvedené v prílohe IX časť B.3. 
Odkazy na zrušené smernice sa považujú za odkazy na túto smernicu a znejú v súlade s tabuľkou zhody uvedenou v prílohe X.	n.a.						
Č:82	Článok 82
Prechodné ustanovenia

1. V prípade zariadení vykonávajúcich činnosti uvedené v prílohe I, bod 1.1 pre činnosti s celkovým menovitým tepelným príkonom presahujúcim 50 MW, body 1.2 a 1.3, bod 1.4 písm. a), body 2.1 až 2.6, body 3.1 až 3.5, body 4.1 až 4.6 pre činnosti týkajúce sa výroby chemickým spracovaním, body 5.1 a 5.2 pre činnosti, na ktoré sa vzťahuje smernica 2008/1/ES, bod 5.3 písm. a) body i) a ii), bod 5.4, bod 6.1 písm. a) a b), body 6.2 a 6.3, bod 6.4 písm. a), bod 6.4 písm. b) pre činnosti, na ktoré sa vzťahuje smernica 2008/1/ES, bod 6.4 písm. c) a body 6.5 až 6.9, ktoré sú v prevádzke a majú povolenie pred 7. januárom 2013, alebo prevádzkovatelia ktorých predložili úplnú žiadosť o povolenie pred uvedeným dátumom, pokiaľ boli dané zariadenia uvedené do prevádzky najneskôr do 7. januára 2014, členské štáty uplatňujú zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia prijaté v súlade s článkom 80 ods. 1 od 7. januára 2014 s výnimkou kapitoly III a prílohy V.

2. V prípade zariadení vykonávajúcich činnosti uvedené v prílohe I, bod 1.1 pre činnosti s celkovým menovitým tepelným príkonom 50 MW, bod 1.4 písm. b), body 4.1 až 4.6 pre činnosti týkajúce sa výroby biologickým spracovaním, body 5.1 a 5.2 pre činnosti, na ktoré sa nevzťahuje smernica 2008/1/ES, bod 5.3 písm. a) body iii) až v), bod 5.3 písm. b), body 5.5 a 5.6, bod 6.1 písm. c), bod 6.4 písm. b) pre činnosti, na ktoré sa nevzťahuje smernica 2008/1/ES, a body 6.10 a 6.11, ktoré boli v prevádzke pred 7. januárom 2013, členské štáty uplatňujú zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia prijaté v súlade s touto smernicou od 7. júla 2015 s výnimkou kapitol III a IV a príloh V a VI.

3. V prípade spaľovacích zariadení uvedených v článku 30 ods. 2 uplatňujú členské štáty od 1. januára 2016 zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia prijaté v súlade s článkom 80 ods. 1 na dodržanie kapitoly III a prílohy V.

4. Členské štáty v súvislosti so spaľovacími zariadeniami uvedenými v článku 30 ods. 3 už neuplatňujú smernicu 2001/80/ES od 7. januára 2013.

5. V prípade spaľovacích zariadení, ktoré spoluspaľujú odpad, sa uplatňuje príloha VI časť 4 bod 3.1 do: 
a)	31. decembra 2015 v prípade spaľovacích zariadení uvedených v článku 30 ods. 2;
b)	7. januára 2013 v prípade spaľovacích zariadení uvedených v článku 30 ods. 3.

6. Na spaľovacie zariadenia, ktoré spoluspaľujú odpad, sa uplatňuje príloha VI časť 4 bod 3.2, a to od: 
a)	1. januára 2016 v prípade spaľovacích zariadení uvedených v článku 30 ods. 2;
b)	7. januára 2013 v prípade spaľovacích zariadení uvedených v článku 30 ods. 3.

7. Článok 58 sa uplatňuje od 1. júna 2015. Do tohto dátumu sa musia látky alebo zmesi, ktorým sú z dôvodu, že ich obsah prchavých organických zlúčenín je podľa nariadenia (ES)č. 1272/2008 klasifikovaný ako karcinogénny, mutagénny alebo toxický pre reprodukciu, priradené výstražné upozornenia H340,H350, H350i, H360D alebo H360F alebo rizikové vety R45, R46,R49, R60 alebo R61 alebo nimi musia byť označené, nahradiť podľa možnosti čo najmenej škodlivými látkami alebo zmesami v čo najkratšom možnom čase.

8. Článok 59 ods. 5 sa uplatňuje od 1. júna 2015. Do tohto dátumu emisie buď prchavých organických zlúčenín, ktorým sú priradené výstražné upozornenia H340, H350, H350i, H360Dalebo H360F alebo rizikové vety R45, R46, R49, R60 alebo R61alebo nimi musia byť označené, alebo emisie halogénovaných prchavých organických zlúčenín, ktorým sú priradené výstražné upozornenia H341 alebo H351 alebo rizikové vety R40alebo R68 alebo nimi musia byť označené, sa musia riadiť za kontrolovaných podmienok, pokiaľ je to z technického a ekonomického hľadiska možné, aby sa zabezpečila ochrana ľudského zdravia a životného prostredia, a nesmú presiahnuť príslušné limitné hodnoty emisií stanovené v prílohe VII časť 4.

	n.a

N

N	

IPKZ

IPKZ	
§ 40 O5

§ 40 O1

§ 40 O2

Pre prevádzky, v ktorých sa vykonávajú činnosti uvedené v prílohe č. 1 v kategórii 1.1. pre činnosti s celkovým menovitým tepelným príkonom rovným alebo väčším ako 50 MW, v kategóriách 1.2. a 1.3., v kategórii 1.4. písm. a), v kategóriách 2.1. až 2.6., v kategóriách 3.1. až 3.5., v kategóriách 4.1. až 4.6. pre činnosti týkajúce sa výroby chemickým spracovaním, v kategóriách 5.1. a 5.2. pre činnosti, na ktoré sa vzťahuje doterajší predpis, v kategórii 5.3. písm. a) bodoch 1. a 2., v kategórii 5.4., v kategórii 6.1. písm. a) a b), v kategóriách 6.2. a 6.3., v kategórii 6.4. písm. a), v kategórii 6.4. písm. b) pre činnosti, na ktoré sa vzťahuje doterajší predpis, v kategórii 6.4. písm. c) a v kategóriách 6.5. až 6.9. a pokiaľ boli tieto prevádzky uvedené do užívania pred 7. januárom 2014 sa  postupuje podľa doterajších predpisov najneskôr do 7. januára 2014. Tieto prevádzky sa aktualizujú s požiadavkami tohto zákona najneskôr do 7. januára 2014

Prevádzkovateľ môže vykonávať činnosti uvedené v prílohe č. 1 v kategórii 1.1. pre činnosti s celkovým menovitým tepelným príkonom rovným alebo presahujúcim 50 MW, v kategórii 1.4. písm. b), v kategóriách 4.1. až 4.6. pre činnosti týkajúce sa výroby biologickým spracovaním, v kategóriách 5.1. a 5.2. pre činnosti, na ktoré sa nevzťahuje doterajší predpis, v kategóriách 5.3. písm. a) tretí až piaty bod, v kategórii 5.3. písm. b), v kategóriách 5.5. a 5.6., v kategórii 6.1. písm. c), v kategórii 6.4. písm. b) pre činnosti, na ktoré sa nevzťahuje doterajší predpis, a v kategóriách 6.10. a 6.11., ktorý má v úmysle vykonávať činnosť aj po 6. júli 2015 a nemá povolenie, je povinný podať žiadosť v lehote dvoch mesiacov odo dňa výzvy správneho orgánu, inak najneskôr do 31. decembra 2014.

Prevádzkovatelia vykonávajúci činnosti uvedené v odseku 1 môžu vykonávať činnosti bez povolenia do 6. júla 2015, po tomto dátume sa jeho činnosti považujú za činnosti vykonávané v rozpore s týmto zákonom. Do dňa nadobudnutia právoplatnosti povolenia sa na činnosti vykonávané v takejto prevádzke vzťahujú doterajšie predpisy a na ich základe vydané rozhodnutia. Tie časti rozhodnutia, ktorých činnosť je obsiahnutá v povolení, dňom nadobudnutia právoplatnosti povolenia strácajú platnosť.			
	9. Príloha VII časť 4 bod 2 sa uplatňuje od 1. júna 2015. Do tohto dátumu musí byť pri emisiách halogénovaných prchavých organických zlúčenín, ktorým je priradené výstražné upozornenie H341 alebo H351 alebo rizikové vety R40 alebo R68, alebo ktoré musia byť nimi označené, kde je hmotnostný prietok súčtu zlúčením, ktorý je príčinou výstražného upozornenia H341 alebo H351 alebo označenie R40 či R68, väčší ako 100 g/hod, alebo sa rovná tejto hodnote, dodržaná limitná hodnota emisií20 mg/Nm3. Limitná hodnota emisií sa vzťahuje na súčet hmotností jednotlivých zlúčenín.	N	VE

VE	§ 30 O1  a

§37  O2	(1) Látky alebo zmesi s označením rizika sa na účely tejto časti členia na:  
a) látky alebo zmesi, ktorých obsah prchavých organických zlúčenín je klasifikovaný ako karcinogénny, mutagénny alebo toxický pre reprodukciu podľa osobitného predpisu) a ktorým je priradené alebo ktoré je potrebné označiť 
1.  výstražným upozornením H340, H350, H350i,  H360D alebo H360F alebo 
2.	 rizikovou vetou R45, R46, R49, R60 alebo R61, 
b) halogénované prchavé organické zlúčeniny a ich zmesi, ktorým je priradené alebo ktoré je potrebné označiť podľa osobitného predpisuChyba! Záložka nie je definovaná.)
1.  výstražným upozornením H341 alebo H351 alebo 
2.  rizikovou vetou R40 alebo R68.

Ustanovenie § 30 ods. 1 písm. a2) a písm. b2) platí do 1. júna 2015.
			
Č:83	Článok 83
Nadobudnutie účinnosti

Táto smernica nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jej uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.	n.a.						
Č:84	Článok 84
Adresáti
Táto smernica je určená členským štátom.

V Štrasburgu 24. novembra 2010

Za Európsky parlament
predseda
J. BUZEK

Za Radu
predseda
O. CHASTEL	n.a.						
PRÍLOHA I	Kategórie činnosti uvedených v článku 10.							
	
Ďalej uvedené prahové hodnoty sa všeobecne vzťahujú na výrobné kapacity alebo výstupy. Ak sa niekoľko činností spadajúcich do toho istého opisu činnosti s prahom vykonáva v tom istom zariadení, kapacity týchto činností sa spočítajú. V prípade činností odpadového hospodárstva sa tento výpočet použije na úrovni činností v bode 5.1, bode 5.3 písm. a) a bode 5.3 písm. b).
Komisia stanoví usmernenia k:
a)	vzťahu medzi činnosťami odpadového hospodárstva uvedenými v tejto prílohe a činnosťami uvedenými v prílohách I a II smernice 2008/98/ES; a
b)	výkladu pojmu „v priemyselnom meradle“, pokiaľ ide o opis činností chemického priemyslu uvedených v tejto prílohe.

1. Energetika
1.1. Spaľovanie palív v zariadeniach s celkovým menovitým tepelným príkonom 50 MW alebo viac 
1.2. Rafinovanie minerálnych olejov a plynu 
1.3. Výroba koksu 
1.4. Splyňovanie alebo skvapalňovanie: 
	a) uhlia;
	b) iných palív v zariadeniach s celkovým menovitým tepelným príkonom 20 MW alebo viac.

2. Výroba a spracovanie kovov
2.1. Praženie alebo spekanie kovovej rudy (vrátane sírnikovej rudy) 

2.2. Výroba surového železa alebo ocele (prvotným alebo druhotným tavením), vrátane kontinuálneho odlievania s kapacitou presahujúcou 2,5 tony za hodinu 

2.3. Spracovanie železných kovov: 
	a) prevádzka valcovní na valcovanie za tepla s kapacitou presahujúcou 20 ton surovej ocele za hodinu;
	b) prevádzka kováční s bucharmi, ktorých energia presahuje 50 kJ na jeden buchar, s tepelným výkonom presahujúcim 20 MW;
	c) nanášanie ochranných povlakov z roztavených kovov so vstupom viac ako 2 tony surovej ocele za hodinu.

2.4. Prevádzka zlievarne železných kovov s výrobnou kapacitou presahujúcou 20 ton za deň 

2.5. Spracovanie neželezných kovov: 
	a) výroba surových neželezných kovov z rudy, koncentrátov alebo druhotných surovín metalurgickými, chemickými alebo elektrolytickými procesmi;
	b) tavenie vrátane zlievania neželezných kovov vrátane zhodnotených produktov a prevádzky zlievarne neželezných kovov, s taviacou kapacitou presahujúcou 4 tony za deň pri olove a kadmiu alebo 20 ton za deň pri ostatných kovoch.

2.6. Povrchová úprava kovov alebo plastov pomocou elektrolytického alebo chemického procesu, ak objem používaných vaní presahuje 30 m3. 

3. Priemysel spracovania nerastov
3.1. Výroba cementu, vápna a magnezitu: 
	a) výroba cementového slinku v rotačných peciach s výrobnou kapacitou presahujúcou 500 ton za deň alebo iných peciach s výrobnou kapacitou presahujúcou 50 ton za deň;
	b) výroba vápna v peciach s výrobnou kapacitou presahujúcou 50 ton za deň;
	c) výroba magnezitu v peciach s výrobnou kapacitou presahujúcou 50 ton za deň.

3.2. Výroba azbestu alebo výroba výrobkov, ktorých základ tvorí azbest 

3.3. Výroba skla vrátane sklených vlákien s taviacou kapacitou presahujúcou 20 ton za deň 

3.4. Tavenie nerastných látok vrátane výroby minerálnych vlákien s taviacou kapacitou presahujúcou 20 ton za deň 

3.5. Výroba keramických výrobkov pálením, najmä strešných škridiel, tehál, žiaruvzdorných tehál, dlaždíc, kameniny alebo porcelánu s výrobnou kapacitou presahujúcou 75 ton za deň a/alebo s kapacitou pece presahujúcou 4 m3 a hustotou vsádzky na jednu pec presahujúcou 300 kg/m3 

4. Chemický priemysel
Na účely tejto časti výroba v zmysle kategórií činností uvedených v tejto časti znamená výrobu v priemyselnom meradle na základe chemického alebo biologického spracovania látok alebo skupín látok uvedených v bodoch 4.1 až 4.6.

4.1. Výroba organických chemikálií, ako sú: 
	a) jednoduché uhľovodíky (lineárne alebo cyklické, nasýtené alebo nenasýtené, alifatické alebo aromatické);
	b) uhľovodíky obsahujúce kyslík, ako sú alkoholy, aldehydy, ketóny, karboxylové kyseliny, estery a zmesi esterov, acetáty, étery, peroxidy a epoxidové živice;
	c) uhľovodíky obsahujúce síru;
	d) uhľovodíky obsahujúce dusík ako sú amíny, amidy, dusité, dusné alebo dusičné zlúčeniny, nitrily, kyanáty, izokyanáty;
	e) uhľovodíky obsahujúce fosfor;
	f) halogénové uhľovodíky;
	g) organokovové zlúčeniny;
	h) plasty (polyméry, syntetické vlákna a vlákna na celulózovom základe);
	i) syntetické gumy;
	j) farby a pigmenty;
    k) povrchovo aktívne činidlá a látky.
	
4.2. Výroba anorganických chemikálií, ako sú: 
	a) plyny ako amoniak, chlór alebo chlorovodík, fluór alebo fluorovodík, oxidy uhlíka, zlúčeniny síry, oxidy dusíka, vodík, oxid siričitý, karbonylchlorid (fosgén);
	b) kyseliny ako kyselina chromitá, kyselina fluorovodíková, kyselina fosforečná, kyselina dusičná, kyselina chlorovodíková, kyselina sírová, óleum a kyseliny síry; 
(1) 17.12.2010 SK Úradný vestník Európskej únie L 334/53 

	c) zásady ako hydroxid amónny, hydroxid draselný, hydroxid sodný;
	d) soli ako chlorid amónny, chlorečnan draselný, uhličitan draselný, uhličitan sodný, peroxoboritan, dusičnan strieborný;
	e) nekovy, oxidy kovov alebo iné anorganické zlúčeniny ako karbid vápnika, kremík, karbid kremíka.

4.3. Výroba hnojív založených na báze fosforu, dusíka alebo draslíka (jednoduché alebo zložené hnojivá) 

4.4. Výroba prípravkov na ochranu rastlín alebo biocídov

4.5. Výroba farmaceutických výrobkov vrátane medziproduktov

4.6. Výroba výbušnín 

5. Odpadové hospodárstvo

5.1. Zneškodňovanie alebo zhodnocovanie nebezpečných odpadov s kapacitou presahujúcou 10 ton za deň, ktorého súčasťou je jedna alebo viacero z týchto činností 

	a) biologická úprava;
	b) fyzikálno-chemická úprava;
	c) zmiešavanie alebo miešanie pred podstúpením ktorejkoľvek z ostatných činností uvedených v bodoch 5.1 a 5.2;
	d) opätovné balenie pred podstúpením ktorejkoľvek z ostatných činností uvedených v bodoch 5.1 a 5.2;
	e) spätné získavanie alebo regenerácia rozpúšťadiel;
	f) recyklácia alebo spätné získavanie anorganických materiálov iných ako kovy alebo zlúčeniny kovov;
	g) regenerácia kyselín alebo zásad;
	h) zhodnocovanie komponentov používaných pri odstraňovaní znečistenia;
	i) zhodnocovanie komponentov z katalyzátorov;
	j) rafinácia alebo iné opätovné použitie oleja;
	k) povrchové ukladanie.
	
5.2. Zneškodňovanie alebo zhodnocovanie odpadov v spaľovniach odpadov a zariadeniach na spoluspaľovanie odpadov: 
	a) v prípade odpadu neklasifikovaného ako nebezpečný s kapacitou presahujúcou 3 tony za hodinu;
	b) v prípade nebezpečného odpadu s kapacitou presahujúcou 10 ton za deň.
	
5.3. a) Zneškodňovanie odpadu neklasifikovaného ako nebezpečný s kapacitou presahujúcou 50 ton za deň, ktorého súčasťou je jedna alebo viacero z týchto činností okrem činností, na ktoré sa vzťahuje smernica Rady 91/271/EHS z 21. mája 1991 o čistení komunálnych odpadových vôd(1) 
	i) biologická úprava;
	ii) fyzikálno-chemická úprava;
	iii) predúprava odpadov na spaľovanie alebo spoluspaľovanie;
	iv) úprava trosky a popola;
	v) úprava kovového odpadu v drvičoch vrátane odpadu z elektrických a elektronických zariadení a vozidiel po dobe životnosti a ich súčiastok; 

b) zhodnocovanie alebo kombinácia zhodnocovania a zneškodňovania odpadu neklasifikovaného ako nebezpečný s kapacitou presahujúcou 75 ton za deň, ktoré zahŕňa jednu alebo viacero z nasledovných činností, ale nezahŕňa činnosti, na ktoré sa vzťahuje smernica 91/271/EHS:
	
	i) biologická úprava;
	ii) predúprava odpadov na spaľovanie alebo spoluspaľovanie;
	iii) úprava trosky a popola;
	iv) úprava kovového odpadu v drvičoch vrátane odpadu z elektrických a elektronických zariadení a vozidiel po dobe životnosti a ich súčiastok.

Ak je jedinou činnosťou v rámci spracovania odpadu anaeróbna digescia, kapacitným prahom tejto činnosti je 100 ton za deň.

5.4. Skládky odpadov, ako sú vymedzené v článku 2 písm. g) smernice Rady 1999/31/ES z 26. apríla 1999 o skládkach odpadov(1), ktoré prijímajú viac ako 10 ton odpadu za deň alebo majú celkovú kapacitu presahujúcu 25 000 ton, okrem skládok inertných odpadov

5.5. Dočasné ukladanie nebezpečného odpadu, na ktoré sa nevzťahuje bod 5.4, pokým sa nevykonajú niektoré z činností uvedených v bodoch 5.1, 5.2, 5.4 a 5.6 s celkovou kapacitou presahujúcou 50 ton, s výnimkou dočasného ukladania na mieste vzniku odpadu, pokým sa neodvezie 

5.6. Podzemné ukladanie nebezpečného odpadu s celkovou kapacitou presahujúcou 50 ton 

6. Ostatné činnosti

6.1. Výroba v priemyselných zariadeniach: 
	a) buničiny z dreva alebo iných vláknitých materiálov;
	b) papiera alebo lepenky s výrobnou kapacitou presahujúcou 20 ton za deň;
	c) jedného alebo viacerých z týchto druhov dosiek na báze dreva: dosky s orientovanými vláknami, drevotrieskové alebo drevovláknité dosky s výrobnou kapacitou presahujúcou 600 m3 za deň.

6.2. Predpríprava (činnosti ako sú pranie, bielenie, mercerizácia) alebo farbenie textilných vlákien alebo textílií s kapacitou spracovania presahujúcou 10 ton za deň 

6.3. Vyčiňovanie koží a kožušín s kapacitou spracovania presahujúcou 12 ton hotových výrobkov za deň

6.4. a) Prevádzka bitúnkov s kapacitou spracovania zabitých zvierat presahujúcou 50 ton za deň

       b) Úprava a spracovanie týchto surovín (či už vopred spracovaných alebo nespracovaných) s výnimkou prípadov, keď ide výlučne o balenie, ktoré sú zamerané na výrobu potravín alebo krmív z:

	i) iba zo surovín živočíšneho pôvodu (s výnimkou prípadov, keď ide výlučne o mlieko) s výrobnou kapacitou hotových výrobkov presahujúcou 75 ton za deň;
	ii) iba zo surovín rastlinného pôvodu s výrobnou kapacitou hotových výrobkov presahujúcou 300 ton za deň alebo 600 ton za deň, ak zariadenie nie je v prevádzke viac ako 90 po sebe nasledujúcich dní v roku;
	
	iii) zo surovín živočíšneho a rastlinného pôvodu v kombinovaných alebo oddelených výrobkoch s výrobnou kapacitou hotových výrobkov v tonách za deň presahujúcou:
      — 75 ak A sa rovná 10 alebo viac; alebo
      — [300 – (22,5 × A)] vo všetkých ostatných prípadoch;
kde „A“ predstavuje podiel materiálu živočíšneho pôvodu (v percentách hmotnosti) výrobnej kapacity hotových výrobkov.

Obal sa do konečnej hmotnosti výrobku nepočíta. 
Tento bod sa neuplatňuje, ak je surovinou výlučne mlieko.

    c) Výlučne spracovanie a úprava mlieka, ak je množstvo odoberaného mlieka vyššie ako 200 ton za deň (priemerná hodnota vyrátaná za rok).

6.5. Zneškodňovanie alebo recyklácia mŕtvych tiel zvierat alebo živočíšneho odpadu s kapacitou spracovania presahujúcou 10 ton za deň 

6.6. Intenzívny chov hydiny alebo ošípaných s: 
	a) viac ako 40 000 miestami pre hydinu;
	b) viac ako 2 000 miestami pre ošípané (nad 30 kg); alebo
	c) viac ako 750 miestami pre prasnice.

6.7. Povrchová úprava látok, predmetov alebo výrobkov s použitím organických rozpúšťadiel, najmä apretácia, tlač, poťahovanie, odmasťovanie, vodovzdorná úprava, lepenie, lakovanie, čistenie alebo impregnovanie s kapacitou spotreby organického rozpúšťadla presahujúcou 150 kg za hodinu alebo 200 ton za rok 

6.8. Výroba uhlíka (uhlie pálené pri vysokej teplote) alebo elektrografitu vypaľovaním alebo grafitizáciou 

6.9. Zachytávanie toku CO2 zo zariadenia, na ktoré sa vzťahuje táto smernica, na účely geologického ukladania podľa smernice 2009/31/ES 

6.10. Konzervovanie dreva a výrobkov z dreva chemickými látkami s výrobnou kapacitou presahujúcou 75 m3 za deň, s výnimkou výlučného ošetrenia proti plesni 

6.11. Nezávisle prevádzkované čistenie odpadových vôd, na ktoré sa nevzťahuje smernica 91/271/EHS, a ktoré pochádzajú zo zariadenia, na ktoré sa vzťahuje kapitola II				Ďalej uvedené prahové hodnoty sa všeobecne vzťahujú na projektované výrobné kapacity alebo výstupy. Ak sa niekoľko činností spadajúcich do toho istého opisu činnosti s prahom vykonáva v tej istej prevádzke, kapacity týchto činností sa spočítajú. V prípade činností nakladania s odpadmi sa tento výpočet použije na úrovni činností v kategórii 5.1., v kategórii 5.3. písm. a) a v kategórii 5.3. písm. b).

1. Energetika
1.1. Spaľovanie palív v prevádzkach s celkovým menovitým tepelným príkonom rovným alebo väčším ako 50 MW.
1.2. Rafinácia minerálnych olejov a plynov.
1.3. Výroba koksu.
1.4. Splyňovanie alebo skvapalňovanie:
a)	uhlia,
b)	iných palív v spaľovacích zariadeniach/prevádzkach s celkovým menovitým tepelným príkonom rovným alebo väčším ako 20 MW.

2. Výroba a spracovanie kovov
2.1. Praženie alebo spekanie kovovej rudy (vrátane sírnikovej rudy).
2.2. Výroba surového železa alebo ocele (z prvotných alebo druhotných surovín), vrátane kontinuálneho odlievania s kapacitou presahujúcou 2,5 tony za hodinu. 
2.3. Spracovanie železných kovov: 
a) prevádzkovanie valcovní na valcovanie za tepla s kapacitou väčšou ako 20 ton surovej ocele za hodinu;

b) prevádzkovanie kováční s kladivami s energiou väčšou ako 50 kJ na jedno kladivo, kde spotreba tepelnej energie presahuje 20 MW;

c) nanášanie ochranných povlakov z roztavených kovov so spracúvaným množstvom väčším ako 2 t surovej ocele za hodinu.

2.4. Zlievarne železných kovov s výrobnou kapacitou väčšou ako 20 t za deň.

2.5. Spracovanie neželezných kovov: 
a) výroba surových neželezných kovov z rúd, koncentrátov alebo druhotných surovín metalurgickými, chemickými alebo elektrolytickými postupmi;
b) tavenie vrátane zlievania neželezných kovov vrátane pretavovaných produktov a prevádzkovanie zlievarne neželezných kovov, s kapacitou tavenia väčšou ako 4 t za deň pre olovo a kadmium alebo 20 t za deň pre ostatné kovy.

2.6. Povrchová úprava kovov alebo plastov pomocou elektrolytických alebo chemických postupov, ak je objem používaných vaní väčší ako 30 m3.

3. Priemysel spracovania nerastov
3.1. Výroba cementu, vápna a oxidu horečnatého: 
a) výroba cementového slinku v rotačných peciach s výrobnou kapacitou väčšou ako 500 t za deň alebo iných peciach s výrobnou kapacitou väčšou ako 50 t za deň,
b) výroba vápna v peciach s výrobnou kapacitou väčšou ako 50 t za deň,

c) výroba oxidu horečnatého v peciach s výrobnou kapacitou väčšou ako 50 t za deň.

3.2. Výroba azbestu alebo výroba výrobkov s obsahom azbestu.

3.3. Výroba skla vrátane sklených vlákien s kapacitou tavenia presahujúcou 20 t za deň.

3.4. Tavenie nerastných látok vrátane výroby minerálnych vlákien s kapacitou tavenia presahujúcou 20 t za deň. 

3.5. Výroba keramických výrobkov vypaľovaním, najmä strešných škridiel, tehál, žiaruvzdorných tvárnic , obkladačiek, kameniny alebo porcelánu s výrobnou kapacitou väčšou ako 75 t za deň a/alebo s kapacitou pece väčšou ako 4 m3 a hustotou vsádzky na jednu pec väčšou ako 300 kg/m3.

4. Chemický priemysel
Na účely tejto časti výroba v zmysle kategórií činností uvedených v tejto časti znamená výrobu v priemyselnom meradle na základe chemického alebo biologického spracovania látok alebo skupín látok uvedených v kategóriách 4.1. až 4.6.

4.1. Výroba organických chemikálií, ako sú: 

a)	jednoduché uhľovodíky (lineárne alebo cyklické, nasýtené alebo nenasýtené, alifatické alebo aromatické);
b)	organické zlúčeniny obsahujúce kyslík, ako sú alkoholy, aldehydy, ketóny, karboxylové kyseliny, estery a zmesi esterov, acetáty, étery, peroxidy, epoxidové živice;
c)	organické zlúčeniny síry;

d)	organické zlúčeniny dusíka ako sú amíny, amidy, nitroderiváty, nitrily, kyanáty, izokyanáty;

e)	organické zlúčeniny fosforu;

f)	halogénderiváty uhľovodíkov;

g)	organokovové zlúčeniny;

h)	plastické hmoty (polyméry, syntetické vlákna a vlákna na celulózovom základe);

i)	syntetické kaučuky;

j)	farbivá a pigmenty;

k)	povrchovo aktívne látky.

4.2. Výroba anorganických chemických látok, ako sú: 
a)	plyny, ako sú amoniak, chlór alebo chlorovodík, fluór alebo fluorovodík, oxidy uhlíka, zlúčeniny síry, oxidy dusíka, vodík, oxid siričitý, karbonylchlorid (fosgén);
b)	kyseliny, ako sú kyselina chrómová, kyselina fluorovodíková, kyselina fosforečná, kyselina dusičná, kyselina chlorovodíková, kyselina sírová, oleum a kyselina siričitá; 

c)	zásady, ako sú hydroxid amónny, hydroxid draselný, hydroxid sodný;
d)	soli, ako sú chlorid amónny, chlorečnan draselný, uhličitan draselný, uhličitan sodný, peroxoboritan, dusičnan strieborný;
e)	nekovy, oxidy kovov alebo iné anorganické zlúčeniny ako karbid vápnika, kremík, karbid kremíka.

4.3. Výroba hnojív založených na báze fosforu, dusíka alebo draslíka (jednoduché alebo kombinované hnojivá).
4.4. Výroba prípravkov na ochranu rastlín alebo biocídov.

4.5. Výroba farmaceutických výrobkov vrátane medziproduktov. 

4.6. Výroba výbušnín.

5. Nakladanie s odpadmi

5.1. Zneškodňovanie alebo zhodnocovanie nebezpečných odpadov) s kapacitou väčšou ako 10 t za deň, ktorého súčasťou je jedna alebo viacero z týchto činností : 

a)	biologická úprava;

b)	fyzikálno-chemická úprava;

c)	zmiešavanie alebo miešanie pred začatím ktorejkoľvek z ostatných činností uvedených v bodoch 5.1 a 5.2;

d)	opätovné balenie pred začatím ktorejkoľvek z ostatných činností uvedených v bodoch 5.1 a 5.2;

e)	spätné získavanie alebo regenerácia rozpúšťadiel;

f)	recyklácia alebo spracovanie anorganických materiálov iných ako kovy alebo zlúčeniny kovov;

g)	regenerácia kyselín alebo zásad;

h)	spätné získavanie komponentov používaných pri odstraňovaní znečistenia;

i)	spätné získavanie komponentov z katalyzátorov;

j)	prečistenie oleja alebo jeho iné opätovné použitie;

k)	ukladanie na povrchu.

5.2. Zneškodňovanie alebo zhodnocovanie odpadov v spaľovniach odpadov a zariadeniach na spoluspaľovanie odpadov: 
a)	v prípade odpadu, ktorý nie je nebezpečný s kapacitou väčšou ako 3 t za hodinu;
b)	v prípade nebezpečného odpadu s kapacitou väčšou ako 10 t za deň.

5.3. a) Zneškodňovanie odpadu, ktorý nie je nebezpečný s kapacitou väčšou ako 50 t za deň, ktorého súčasťou je jedna alebo viacero z týchto činností okrem činností, na ktoré sa vzťahujú osobitné predpisy 51)

1.	biologická úprava;

2.	fyzikálno-chemická úprava;

3.	predúprava odpadov na spaľovanie alebo spoluspaľovanie;
4.	spracovanie trosky a popola;
5.	spracovanie kovového odpadu v drvičoch vrátane odpadu z elektrických a elektronických zariadení a vozidiel po dobe životnosti a ich súčiastok; 

b) zhodnocovanie alebo kombinácia zhodnocovania a zneškodňovania odpadu, ktorý nie je nebezpečný s kapacitou väčšou ako 75 t za deň, ktoré zahŕňa jednu alebo viacero z nasledovných činností, ale nezahŕňa činnosti, na ktoré sa vzťahujú osobitné predpisy:)
	
1) biologická úprava;

2) predúprava odpadov na spaľovanie alebo spoluspaľovanie;

3) spracovanie trosky a popola;

4) spracovanie kovového odpadu v drvičoch vrátane odpadu z elektrických a elektronických zariadení a vozidiel po dobe životnosti a ich súčiastok.

Ak je jedinou činnosťou v rámci spracovania odpadu anaeróbna digescia, prahovou kapacitou tejto činnosti je 100 t za deň.
5.4. Skládky odpadov, ako sú vymedzené v osobitnom predpise,) ktoré prijímajú viac ako 10 t odpadu za deň alebo majú celkovú kapacitu presahujúcu 25 000 t, okrem skládok inertných odpadov.
5.5. Dočasné ukladanie nebezpečného odpadu, na ktoré sa nevzťahuje bod 5.4, pokým sa nevykonajú niektoré z činností uvedených v bodoch 5.1, 5.2, 5.4 a 5.6 s celkovou kapacitou väčšou ako 50 t, s výnimkou dočasného ukladania na mieste vzniku odpadu, v lehote ustanovenej osobitnými predpismi.) 

5.6. Podzemné ukladanie nebezpečného odpadu s celkovou kapacitou väčšou ako 50 t.

6. Ostatné činnosti
6.1. Výroba v priemyselných zariadeniach: 
a)	buničiny z dreva alebo iných vláknitých materiálov;
b)	papiera alebo lepenky s výrobnou kapacitou väčšou ako 20 t za deň;
c)	jedného alebo viacerých z druhov dosiek na báze dreva: lisované dosky s orientovaných mikrodýh , drevotrieskové alebo drevovláknité dosky s výrobnou kapacitou väčšou ako 600 m3 za deň.

6.2. Predpríprava (činnosti ako sú pranie, bielenie, mercerizácia) alebo farbenie textilných vlákien alebo textílií s kapacitou spracovania väčšou ako 10 t za deň. 

6.3. Vyčiňovanie koží a kožušín s kapacitou spracovania väčšou ako 12 t hotových výrobkov za deň. 

6.4. 	a) Prevádzka bitúnkov s kapacitou porážky zvierat väčšou ako 50 t za deň

b) Úprava a spracovanie nasledujúcich surovín (bez ohľadu na to, či boli alebo nebolispracované) s výnimkou prípadov, keď ide výlučne o balenia týchto surovín, ktoré sú zamerané na výrobu potravín alebo krmív z:
	
	ba) iba zo surovín živočíšneho pôvodu (s výnimkou prípadov, keď ide výlučne o mlieko) s výrobnou kapacitou hotových výrobkov väčšou ako 75 t za deň;
	bb) iba zo surovín rastlinného pôvodu s výrobnou kapacitou hotových výrobkov väčšou ako 300 t za deň alebo 600 t za deň, ak prevádzka nie je v činnosti viac ako 90 po sebe nasledujúcich dní v roku;
	bc) zo surovín živočíšneho a rastlinného pôvodu v kombinovaných alebo oddelených výrobkoch s výrobnou kapacitou hotových výrobkov v tonách za deň väčšou ako:
—   75 ak A sa rovná 10 alebo viac; alebo 
—  [300 – (22,5 × A)] vo všetkých ostatných prípadoch;
kde „A“ predstavuje podiel materiálu živočíšneho pôvodu (v percentách hmotnosti) výrobnej kapacity hotových výrobkov.

Obal sa do konečnej hmotnosti výrobku nepočíta. 
Tento bod sa neuplatňuje, ak je surovinou výlučne mlieko.
c) Výlučne spracovanie a úprava mlieka, ak je množstvo odoberaného mlieka väčšie ako 200 t za deň (priemerná hodnota vyrátaná za rok).
6.5. Odstraňovanie alebo spracovanie mŕtvych tiel zvierat alebo živočíšneho odpadu s kapacitou spracovania väčšou ako 10 t za deň. 
6.6. Intenzívny chov hydiny) alebo ošípaných s: 

a)	 miestom pre viac ako 40 000 ks hydiny;
b)	miestom pre viac ako 2 000 ks ošípaných (nad 30 kg); alebo
c)	miestom pre viac ako 750 ks prasníc.

6.7. Povrchová úprava látok, predmetov alebo výrobkov s použitím organických rozpúšťadiel, najmä apretácia, tlač, pokovovanie, odmasťovanie, vodovzdorná úprava, lepenie, lakovanie, čistenie, úprava rozmerov, farbenie alebo impregnovanie s kapacitou spotreby organického rozpúšťadla väčšou ako 150 kg za hodinu alebo 200 t za rok.
6.8. Výroba uhlíka (uhlie pálené pri vysokej teplote) alebo elektrografitu vypaľovaním alebo grafitizáciou. 
6.9. Zachytávanie toku CO2 z prevádzky na účely trvalého ukladania  do geologického prostredia podľa osobitného predpisu.23)
6.10. Konzervovanie dreva a výrobkov z dreva chemickými látkami s výrobnou kapacitou väčšou ako 75 m3 za deň, s výnimkou výlučného ošetrenia proti plesni. 
6.11. Nezávisle prevádzkované čistenie odpadových vôd, na ktoré sa nevzťahujú osobitné predpisy,16) a ktoré sú vypúšťané z prevádzky, na ktoré sa vzťahuje tento zákon.

PRÍLOHA II	Zoznam znečisťujúcich látok							
	OVZDUŠIE
1. Oxid siričitý a ostatné zlúčeniny síry 
2. Oxidy dusíka a ostatné zlúčeniny dusíka
3. Oxid uhoľnatý 
4. Prchavé organické zlúčeniny 
5. Kovy a ich zlúčeniny 
6. Prach vrátane jemných tuhých častíc 
7. Azbest (suspendované častice, vlákna) 
8. Chlór a jeho zlúčeniny 
9. Fluór a jeho zlúčeniny 
10. Arzén a jeho zlúčeniny 
11. Kyanidy 
12. Látky a zmesi, pri ktorých bolo dokázané, že pri prenose vzduchom majú karcinogénne alebo mutagénne účinky alebo vlastnosti, ktoré môžu ovplyvniť reprodukciu 
13. Polychlórované dibenzodioxíny a polychlórované dibenzofurány 

VODA
1. Organické zlúčeniny halogénov a látky, ktoré môžu vo vodnom prostredí takéto zlúčeniny vytvárať 
2. Organické zlúčeniny fosforu 
3. Organické zlúčeniny cínu 
4. Látky a zmesi, pri ktorých bolo dokázané, že vo vodnom prostredí alebo pri prenose vodným prostredím majú karcinogénne alebo mutagénne účinky alebo vlastnosti, ktoré môžu ovplyvniť reprodukciu 

5. Perzistentné uhľovodíky a perzistentné a bioakumulovateľné toxické organické látky 
6. Kyanidy 
7. Kovy a ich zlúčeniny 
8. Arzén a jeho zlúčeniny 
9. Biocídy a prípravky na ochranu rastlín 
10. Rozptýlené materiály 
11. Látky prispievajúce k eutrofizácii (hlavne dusičnany a fosfáty) 
12. Látky s nepriaznivým vplyvom na kyslíkovú bilanciu (ktoré možno merať pomocou ukazovateľov ako sú BSK, CHSK atď.) 
13. Látky uvedené v prílohe X k smernici 2000/60/ES	N	IPKZ	Príloha II	A. OVZDUŠIE
1.	Oxid siričitý a ostatné zlúčeniny síry 
2.	Oxidy dusíka a ostatné zlúčeniny dusíka 
3.	Oxid uhoľnatý 
4.	Prchavé organické zlúčeniny 
5.	Kovy a ich zlúčeniny 
6.	Prach vrátane jemných tuhých častíc 
7.	Azbest (suspendované častice, vlákna) 
8.	Chlór a jeho zlúčeniny 
9.	Fluór a jeho zlúčeniny 
10.	Arzén a jeho zlúčeniny 
11.	Kyanidy 
12.	Látky a zmesi, pri ktorých bolo dokázané, že pri prenose vzduchom majú karcinogénne alebo mutagénne účinky alebo vlastnosti, ktoré môžu ovplyvniť reprodukciu 
13.	Polychlórované dibenzodioxíny a polychlórované dibenzofurány 

B. VODA
1.	Organické zlúčeniny halogénov a látky, ktoré môžu vo vodnom prostredí takéto zlúčeniny vytvárať
2.	Organické zlúčeniny fosforu 
3.	Organické zlúčeniny cínu 
4.	Látky a zmesi, pri ktorých bolo dokázané, že vo vodnom prostredí alebo pri prenose vodným prostredím majú karcinogénne alebo mutagénne účinky alebo vlastnosti, ktoré môžu ovplyvniť reprodukciu 
5.	Perzistentné uhľovodíky a perzistentné a bioakumulovateľné toxické organické látky 
6.	Kyanidy 
7.	Kovy a ich zlúčeniny 
8.	Arzén a jeho zlúčeniny 
9.	Biocídy a prípravky na ochranu rastlín 
10.	Rozptýlené materiály 
11.	Látky prispievajúce k eutrofizácii (hlavne dusičnany a fosfáty) 
12.	Látky s nepriaznivým vplyvom na kyslíkovú bilanciu (ktoré možno merať pomocou ukazovateľov ako sú BSK, CHSK atď.) 
13.	Prioritné látky podľa osobitného predpisu. 
			
PRÍLOHA III	Kritériá určovania najlepších dostupných techník							
	1. Používanie nízkoodpadovej technológie; 
2. používanie menej nebezpečných látok; 
3. podpora zhodnocovania a recyklácie látok vznikajúcich a používaných v procese a prípadne zhodnocovania a recyklácie odpadov; 

4. porovnateľné procesy, zariadenia alebo prevádzkové metódy, ktoré už boli úspešne vyskúšané v priemyselnom meradle; 

5. technický pokrok a vývoj vedeckých poznatkov a ich interpretácia; 
6. charakter, účinky a množstvo príslušných emisií; 

7. dátumy uvádzania nových alebo existujúcich zariadení do prevádzky;

8. čas potrebný na zavedenie najlepšej dostupnej techniky; 

9. spotreba a povaha surovín (vrátane vody) používaných v procese a energetická účinnosť; 

10. potreba prevencie alebo zníženia celkových účinkov emisií na životné prostredie na minimum a z toho vyplývajúcich rizík; 

11. potreba prevencie havárií a minimalizácia ich následkov na životné prostredie; 
12. informácie uverejňované verejnými medzinárodnými organizáciami.
	N	IPKZ	Príloha III	1.	Používanie nízkoodpadovej technológie
2.	Používanie menej nebezpečných látok
3.	Podpora zhodnocovania a recyklácie látok, ktoré vznikajú alebo sa používajú v technologickom procese, prípadne pri zhodnocovaní a recyklácii odpadov
4.	Porovnateľné procesy, zariadenia alebo prevádzkové metódy, ktoré už boli úspešne vyskúšané v priemyselnom meradle
5.	Technický rozvoj a vývoj vedeckých poznatkov a ich interpretácia
6.	Charakter, účinky a množstvo príslušných emisií
7.	Dátumy uvedenia nových alebo existujúcich zariadení do prevádzky
8.	Čas potrebný na zavedenie najlepšej dostupnej techniky
9.	Spotreba a druh surovín (vrátane vody) používaných v technologickom procese a ich energetická účinnosť
10.	Požiadavka prevencie alebo zníženia celkových účinkov emisií na životné prostredie na minimum a z toho vyplývajúcich rizík pre životné prostredie
11.	Požiadavka prevencie havárií a minimalizácia ich následkov na životné prostredie
12.	Informácie uverejňované verejnými medzinárodnými organizáciami

PRÍLOHA IV	Účasť verejnosti na rozhodovaní							
	
1. Verejnosť musí byť informovaná (prostredníctvom verejných oznamov alebo inými vhodnými prostriedkami ako sú elektronické médiá, ak sú k dispozícii) v ranom štádiu procesu prijímania rozhodnutia alebo najneskôr, hneď ako možno informácie primerane poskytnúť, o týchto záležitostiach: 
a) žiadosť o povolenie alebo prípadne návrh na aktualizáciu povolenia alebo podmienok povolenia v súlade s článkom 21 vrátane opisu prvkov uvedených v článku 12 ods. 1;

b) v prípade potreby skutočnosť, že rozhodnutie podlieha procesu vnútroštátneho alebo cezhraničného posudzovania vplyvov na životné prostredie alebo konzultáciám medzi členskými štátmi v súlade s článkom 26;

c)	podrobnosti o príslušných orgánoch zodpovedných za prijatie rozhodnutia, o orgánoch, od ktorých sa dajú získať relevantné informácie, alebo o orgánoch, ktorým sa môžu zasielať pripomienky alebo otázky, a údaje o lehotách na zasielanie pripomienok alebo otázok;
d)	povaha možných rozhodnutí alebo návrh rozhodnutia, ak existuje;
e)	v prípade potreby podrobnosti týkajúce sa návrhu na aktualizáciu povolenia alebo podmienok povolenia;
f)	informácie o tom, kedy, kde a ako sa relevantné informácie sprístupnia;

g)	podrobnosti o účasti verejnosti a konzultáciách podľa bodu 5.

2. Členské štáty zaistia, aby dotknutá verejnosť mala v primeraných lehotách k dispozícii tieto informácie: 
a)	v súlade s vnútroštátnym právom hlavné správy a odporúčania adresované príslušnému orgánu alebo príslušným orgánom v čase, keď je dotknutá verejnosť informovaná v súlade s bodom 1;
b) v súlade so smernicou 2003/4/ES informácie neuvedené v bode 1, ktoré sú relevantné pre rozhodnutie v súlade s článkom 5 tejto smernice a ktoré sa stanú dostupnými po informovaní dotknutej verejnosti v súlade s bodom 1.

3. Dotknutá verejnosť je oprávnená vyjadriť príslušnému orgánu pripomienky a stanoviská pred prijatím rozhodnutia. 

4. Výsledky konzultácií uskutočnených podľa tejto prílohy sa musia pri prijímaní rozhodnutia riadne zohľadniť. 

5. Podrobné podmienky informovania verejnosti (napríklad vývesiek v okruhu určitej oblasti alebo zverejnenie v miestnej tlači) a konzultácií s dotknutou verejnosťou (napríklad písomným vyjadrením alebo prostredníctvom verejnej ankety) určia členské štáty. Pre rozličné fázy sa určia primerané lehoty tak, aby sa poskytol dostatočný čas na informovanie verejnosti a aby dotknutá verejnosť mala dosť času na prípravu a efektívnu účasť na rozhodovaní vo veciach týkajúcich sa životného prostredia, ktoré sú predmetom tejto prílohy.	
N	
IPKZ	§11 O2 c)

§11 O2 d) bod 2.

§11 O2 d) bod 3

§11 O2 d) bod 4
§11 O2 d) bod 1

§11 O3

§11 O2 e)

§12 O6

§18 O2

§12 O2 c)

§11 O3
	
Ak je žiadosť úplná a je zistený okruh účastníkov konania, dotknutých orgánov a cudzích dotknutých orgánov inšpekcia:
c) zverejní žiadosť na svojom webovom sídle okrem príloh k žiadosti, ktoré nie sú dostupné v elektronickej podobe, a najmenej na 15 dní zverejní podstatné údaje o podanej žiadosti, o prevádzkovateľovi a o prevádzke na svojej úradnej tabuli; prílohy žiadosti, ktoré neboli zverejnené na webovom sídle musia byť prístupné všetkým účastníkom konania,

d) zverejní na svojom webovom sídle a najmenej na 15 dní na svojej úradnej tabuli , výzvu zainteresovanej verejnosti na prihlásenie sa za účastníka konania, výzvu zainteresovanej verejnosti a osobám s možnosťou podať prihlášku a výzvu verejnosti  s možnosťou vyjadrenie sa k začatiu konania s lehotou najmenej 30 dní od dňa zverejnenia výzvy na webovom portáli , spolu s informáciami:

2. či sa pre prevádzku vyžadovalo posudzovanie jej vplyvu na životné prostredie alebo cezhraničné posudzovanie jej vplyvu na životné prostredie a či bolo vykonané, 

3. kto sú dotknuté orgány v konaní, 

n/a

4. o podrobnostiach týkajúcich sa konania pri aktualizácii podmienok pri podstatnej zmene integrovaného povolenia, 

1. kde možno nazrieť do žiadosti, 

Inšpekcia na základe odôvodnenej žiadosti účastníka konania alebo dotknutého orgánu predĺži lehotu na vyjadrenie sa k žiadosti, ak  účastník konania alebo dotknutá osoba nemohli bez vlastného zavinenia náležite preskúmať žiadosť a vyjadriť sa k nej. O predĺžení lehoty inšpekcia bezodkladne upovedomí ostatných účastníkov konania a ostatné dotknuté orgány. Predĺžením lehoty jednému účastníkovi konania alebo jednému dotknutému orgánu sa predlžuje lehota všetkým účastníkom konania a dotknutým orgánom.
Inšpekcia:
e) požiada obec, ktorá je účastníkom konania, aby zverejnila žiadosť na svojom webovom sídle okrem príloh k žiadosti, ktoré nie sú dostupné v elektronickej podobe, prípadne aj iným v mieste obvyklým spôsobom, 
1. žiadosť a údaje v rozsahu a spôsobom podľa písmena c), 
2. výzvy a informácie v rozsahu a spôsobom podľa písmena d).

Účastníci konania môžu zaslať inšpekcii vyjadrenia v lehote uvedenej v odseku 1

Podkladom pre vydanie integrovaného povolenia je najmä žiadosť, pripomienky ostatných účastníkov konania, stanoviská a vyjadrenia dotknutých orgánov, cudzieho dotknutého orgánu, obsah zápisnice z verejného zhromaždenia občanov a skutočnosti všeobecne známe alebo známe inšpekcii z jej úradnej činnosti.

c) zverejní žiadosť na svojom webovom sídle okrem príloh k žiadosti, ktoré nie sú dostupné v elektronickej podobe, a najmenej na 15 dní zverejní podstatné údaje o podanej žiadosti, o prevádzkovateľovi a o prevádzke na svojej úradnej tabuli; prílohy žiadosti, ktoré neboli zverejnené na webovom sídle musia byť prístupné všetkým účastníkom konania,
d) zverejní na svojom webovom sídle a najmenej na 15 dní na svojej úradnej tabuli , výzvu zainteresovanej verejnosti na prihlásenie sa za účastníka konania, výzvu zainteresovanej verejnosti a osobám s možnosťou podať prihlášku a výzvu verejnosti  s možnosťou vyjadrenie sa k začatiu konania s lehotou najmenej 30 dní od dňa zverejnenia výzvy na webovom portáli , spolu s informáciami:
1. kde možno nazrieť do žiadosti, 
2. či sa pre prevádzku vyžadovalo posudzovanie jej vplyvu na životné prostredie alebo cezhraničné posudzovanie jej vplyvu na životné prostredie a či bolo vykonané, 
3. kto sú dotknuté orgány v konaní, 
4. o podrobnostiach týkajúcich sa konania pri aktualizácii podmienok pri podstatnej zmene integrovaného povolenia,
e) požiada obec, ktorá je účastníkom konania, aby zverejnila žiadosť na svojom webovom sídle okrem príloh k žiadosti, ktoré nie sú dostupné v elektronickej podobe, prípadne aj iným v mieste obvyklým spôsobom, 
1. žiadosť a údaje v rozsahu a spôsobom podľa písmena c), 
2. výzvy a informácie v rozsahu a spôsobom podľa písmena d).

Inšpekcia na základe odôvodnenej žiadosti účastníka konania alebo dotknutého orgánu predĺži lehotu na vyjadrenie sa k žiadosti, ak  účastník konania alebo dotknutá osoba nemohli bez vlastného zavinenia náležite preskúmať žiadosť a vyjadriť sa k nej. O predĺžení lehoty inšpekcia bezodkladne upovedomí ostatných účastníkov konania a ostatné dotknuté orgány. Predĺžením lehoty jednému účastníkovi konania alebo jednému dotknutému orgánu sa predlžuje lehota všetkým účastníkom konania a dotknutým orgánom.

PRÍLOHA V	Technické ustanovenia pre spaľovacie zariadenia	N	VE	PRíl. 4 
Č. IV	VEĽKÉ SPAĽOVACIE ZARIADENIA  
			
	ČASŤ 1

Limitné hodnoty emisií pre spaľovacie zariadenia uvedené v článku 30 ods. 2							
	1. Všetky limitné hodnoty emisií sa vypočítajú pri teplote 273,15 K, tlaku 101,3 kPa a po korekcii obsahu vodných pár v odpadových plynoch a pri štandardnom obsahu O2, ktorý predstavuje 6 % pre tuhé palivá, 3 % pre spaľovacie zariadenia s výnimkou plynových turbín a plynových motorov používajúcich kvapalné a plynné palivá, a 15 % pre plynové turbíny a plynové motory.

2. Limitné hodnoty emisií (mg/Nm3) pre SO2 pre spaľovacie zariadenia používajúce tuhé alebo kvapalné palivá s výnimkou plynových turbín a plynových motorov

Celkový menovitý tepelný príkon (MWth)	
Čierne a hnedé uhlie a iné tuhé palivá	
Biomasa	
Rašelina	
Kvapalné palivá	

50-100	
400	
200	
300	
350	

100-300	
250	
200	
300	
250	

> 300	
200	
200	
200	
200	

Limitná hodnota emisií pre spaľovacie zariadenia používajúce tuhé palivá, ktorým bolo vydané povolenie pred 27. novembrom 2002 alebo ktorých prevádzkovatelia predložili úplnú žiadosť o povolenie pred týmto dátumom, za predpokladu, že sa zariadenie spustilo do prevádzky najneskôr 27. novembra 2003, a ktoré nie sú v prevádzke viac ako1 500 prevádzkových hodín ročne ako plávajúci priemer za päť rokov, je pre SO2 stanovená na 800 mg/Nm3.

Limitná hodnota emisií pre spaľovacie zariadenia používajúce kvapalné palivá, ktorým bolo vydané povolenie pred 27. novembrom 2002 alebo ktorých prevádzkovatelia predložili úplnú žiadosť o povolenie pred týmto dátumom, za predpokladu, že sa zariadenie spustilo do prevádzky najneskôr 27. novembra 2003, a ktoré nie sú v prevádzke viac ako1 500 prevádzkových hodín ročne ako plávajúci priemer za päť rokov, je pre SO2 stanovená na 850 mg/Nm3 v prípade zariadení s celkovým menovitým tepelným príkonom nepresahujúcim 300 MW a na 400 mg/Nm3 v prípade zariadení s celkovým menovitým tepelným príkonom nad 300 MW.

Časť spaľovacieho zariadenia, ktorá vypúšťa odpadové plyny jednou alebo viacerými oddelenými dymovými rúrami v spoločnom komíne a ktorá nie je v prevádzke viac ako 1 500 prevádzkových hodín ročne ako plávajúci priemer za päť rokov, môže podliehať limitným hodnotám emisií stanoveným v predchádzajúcich dvoch odsekoch vo vzťahu k celkovému menovitému tepelnému príkonu celého spaľovacieho zariadenia. V takých prípadoch sa emisie každou z týchto dymových rúr monitorujú oddelene.

3. Limitné hodnoty emisií (mg/Nm3) pre SO2 pre spaľovacie zariadenia používajúce plynné palivá s výnimkou plynových turbín a plynových motorov

Všeobecne	
35	

Skvapalnený plyn	
5	

Nízkovýhrevné plyny z koksárenských pecí	
400	

Nízkovýhrevné plyny z vysokých pecí	
200	

Limitná hodnota emisií pre spaľovacie zariadenia spaľujúce nízkovýhrevné plyny zo splyňovania rezíduí z rafinácie, ktorým bolo vydané povolenie pred 27. novembrom 2002 alebo prevádzkovatelia ktorých predložili úplnú žiadosť o povolenie pred týmto dátumom, za predpokladu, že zariadenie sa uviedlo do prevádzky najneskôr 27. novembra 2003, je pre SO2 stanovená na 800 mg/Nm3.
4. Limitné hodnoty emisií (mg/Nm3) pre NOx pre spaľovacie zariadenia používajúce tuhé alebo kvapalné palivá s výnimkou plynových turbín a plynových motorov

Celkový menovitý tepelný príkon (MW)	
Čierne a hnedé uhlie a iné tuhé palivá	
Biomasa a rašelina	
Kvapalné palivá	

50-100	
300
450 v prípade spaľovania práškového hnedého uhlia	
300	
450	

100-300	
200	
250	
200 (1)	

> 300	
200	
200	
150 (1)	

Poznámka
(1)  Limitná hodnota emisií pre spaľovanie rezíduí z destilácie a konverzie z rafinácie ropy pre vlastnú spotrebu v spaľovacích zariadeniach s celkovým menovitým tepelným príkonom neprekračujúcim 500 MW, ktorým bolo vydané povolenie pred 27. novembrom 2002, alebo prevádzkovatelia ktorých predložili úplnú žiadosť o povolenie pred týmto dátumom, za predpokladu, že zariadenie sa uviedlo do prevádzky najneskôr 27. novembra 2003, je 450 mg/Nm3.
-----------------------------------------------------------------------------

Limitná hodnota emisií pre spaľovacie zariadenia v chemických zariadeniach, ktoré používajú kvapalné rezíduá z výroby ako nekomerčné palivo pre vlastnú spotrebu s celkovým menovitým tepelným príkonom neprekračujúcim 500 MW, ktorým bolo vydané povolenie pred 27. novembrom 2002 alebo prevádzkovatelia ktorých predložili úplnú žiadosť o povolenie pred týmto dátumom, za predpokladu, že zariadenie sa uviedlo do prevádzky najneskôr 27. novembra 2003, je pre NOx stanovená na 450 mg/Nm3.

Limitná hodnota emisií pre spaľovacie zariadenia používajúce tuhé alebo kvapalné palivá s celkovým menovitým tepelným príkonom neprekračujúcim 500 MW, ktorým bolo vydané povolenie pred 27. novembrom 2002, alebo ktorých prevádzkovatelia predložili úplnú žiadosť o povolenie pred týmto dátumom, za predpokladu, že sa zariadenie uviedlo do prevádzky najneskôr 27. novembra 2003, a ktoré nie sú v prevádzke viac ako 1500 prevádzkových hodín ročne ako plávajúci priemer za päť rokov, je pre NOx stanovená na 450 mg/Nm3.

Limitná hodnota emisií pre spaľovacie zariadenia používajúce tuhé palivá s celkovým menovitým tepelným príkonom nad 500 MW, ktorým bolo vydané povolenie pred 1. júlom 1987 a ktoré nie sú v prevádzke viac ako 1500 prevádzkových hodín ročne ako plávajúci priemer za päť rokov, je pre NOx stanovená na 450 mg/Nm3.
Limitná hodnota emisií pre spaľovacie zariadenia používajúce kvapalné palivá s celkovým menovitým tepelným príkonom nad 500 MW, ktorým bolo vydané povolenie pred 27. novembrom 2002 alebo ktorých prevádzkovatelia predložili úplnú žiadosť o povolenie pred týmto dátumom, za predpokladu, že sa zariadenie spustilo do prevádzky najneskôr 27. novembra 2003, a ktoré nie sú v prevádzke viac ako 1500 prevádzkových hodín ročne ako plávajúci priemer za päť rokov, je pre NOx stanovená na 400 mg/Nm3.

Časť spaľovacieho zariadenia, ktorá vypúšťa odpadové plyny jednou alebo viacerými oddelenými dymovými rúrami v spoločnom komíne a ktorá nie je v prevádzke viac ako 1500 prevádzkových hodín ročne ako plávajúci priemer za päť rokov, môže podliehať limitným hodnotám emisií stanoveným v predchádzajúcich troch odsekoch vo vzťahu k celkovému menovitému tepelnému príkonu celého spaľovacieho zariadenia. V takých prípadoch sa emisie každou z týchto dymových rúr monitorujú oddelene. 
5. Limitná hodnota emisií pre plynové turbíny (vrátane plynových turbín s kombinovaným cyklom (CCGT)), ktoré ako kvapalné palivo používajú ľahké a stredné destiláty, je pre NOx stanovená na 90 mg/Nm3 a pre CO na 100 mg/Nm3. 

Na plynové turbíny používané na núdzovú prevádzku, ktoré sú v prevádzke menej ako 500 prevádzkových hodín ročne, sa neuplatňujú limitné hodnoty
6. Limitné hodnoty emisií (mg/Nm3) NOx a CO pre spaľovacie zariadenia spaľujúce plyn

NOx	
CO	

Spaľovacie zariadenia spaľujúce zemný plyn s výnimkou plynových turbín a plynových motorov	
100	
100	

Spaľovacie zariadenia spaľujúce plyny z vysokých pecí, plyn koksárenských pecí alebo nízkovýhrevné plyny zo splyňovania rezíduí z rafinácie s výnimkou plynových turbín a plynových motorov	
200 (4)	
—	

Spaľovacie zariadenia spaľujúce iné plyny s výnimkou plynových turbín a plynových motorov	
200 (4)	
—	

Plynové turbíny (vrátane CCGT), ktoré ako palivo používajú zemný plyn (1)	
50 (2) (3)	
100	

Plynové turbíny (vrátane CCGT), ktoré ako palivo používajú iné plyny	
120	
—	

Plynové motory	
100	
100	

Poznámky:
(1) Zemný plyn je prirodzene sa vyskytujúci metán, ktorý neobsahuje viac ako 20 objemových percent vzácnych plynov a iných zložiek. (2)
(2) 75 mg/Nm3 v týchto prípadoch, keď je účinnosť plynových turbín určená podmienkami základného zaťaženia podľa ISO:
i) plynové turbíny používané v kombinovaných systémoch výroby tepla a elektrickej energie, ktoré majú celkovú účinnosť vyššiu ako 75 %;
ii) plynové turbíny používané v zariadeniach s kombinovanými cyklami, ktoré majú ročný priemer celkovej elektrickej účinnosti vyšší ako 55 %; 
iii) plynové turbíny na účel mechanického pohonu. 
(3) Pre jednocyklové plynové turbíny, ktoré nepatria do žiadnej z kategórií uvedených v poznámke (2), ale majú účinnosť vyššiu ako 35 % – určenú za podmienok základného zaťaženia podľa ISO – je limitná hodnota emisií pre NOx za podmienok základného zaťaženia podľa ISO 50xη/35, kde η je účinnosť plynovej turbíny vyjadrená v percentách. 
(4) 300 mg/Nm3 v prípade spaľovacích zariadení s celkovým menovitým tepelným príkonom neprekračujúcim 500 MW, ktorým bolo vydané povolenie pred 27. novembrom 2002, alebo ktorých prevádzkovatelia predložili úplnú žiadosť o povolenie pred týmto dátumom, za predpokladu, že zariadenie sa uviedlo do prevádzky najneskôr 27.
-------------------------------------------------------------------------

Pre plynové turbíny (vrátane CCGT) sa limitné hodnoty emisií NOx a CO stanovené v tabuľke uvedenej v tomto bode uplatňujú len pri záťaži nad 70 %.

    Limitná hodnota emisií pre plynové turbíny (vrátane CCGT), ktorým bolo vydané povolenie pred 27. novembrom 2002 alebo ktorých prevádzkovatelia predložili úplnú žiadosť o povolenie pred týmto dátumom, za predpokladu, že zariadenie sa uviedlo do prevádzky najneskôr 27. novembra 2003, a ktoré nie sú v prevádzke viac ako 1 500 prevádzkových hodín ročne ako plávajúci priemer za päť rokov, je pre NOx stanovená na 150 mg/Nm3v prípade spaľovania zemného plynu a 200 mg/Nm3 v prípade spaľovania iných plynov alebo kvapalných palív.

Časť spaľovacieho zariadenia, ktorá vypúšťa odpadové plyny jednou alebo viacerými oddelenými dymovými rúrami v spoločnom komíne a ktorá nie je v prevádzke viac ako 1 500 prevádzkových hodín ročne ako plávajúci priemer za päť rokov, môže podliehať limitným hodnotám emisií stanoveným v predchádzajúcom odseku vo vzťahu k celkovému menovitému tepelnému príkonu celého spaľovacieho zariadenia. V takýchto prípadoch sa emisie z každej z týchto dymových rúr monitorujú oddelene.

Na plynové turbíny a plynové motory používané na núdzovú prevádzku, ktoré sú v prevádzke menej ako 500 prevádzkových hodín ročne, sa nevzťahujú limitné hodnoty emisií stanovené v tomto bode. Prevádzkovateľ takéhoto zariadenia zaznamenáva využité prevádzkové hodiny

-------------------------------------------------------------------------

Pre plynové turbíny (vrátane CCGT) sa limitné hodnoty emisií NOx a CO stanovené v tabuľke uvedenej v tomto bode uplatňujú len pri záťaži nad 70 %.

Limitná hodnota emisií pre plynové turbíny (vrátane CCGT), ktorým bolo vydané povolenie pred 27. novembrom 2002 alebo ktorých prevádzkovatelia predložili úplnú žiadosť o povolenie pred týmto dátumom, za predpokladu, že zariadenie sa uviedlo do prevádzky najneskôr 27. novembra 2003, a ktoré nie sú v prevádzke viac ako 1 500 prevádzkových hodín ročne ako plávajúci priemer za päť rokov, je pre NOx stanovená na 150 mg/Nm3v prípade spaľovania zemného plynu a 200 mg/Nm3 v prípade spaľovania iných plynov alebo kvapalných palív.

Časť spaľovacieho zariadenia, ktorá vypúšťa odpadové plyny jednou alebo viacerými oddelenými dymovými rúrami v spoločnom komíne a ktorá nie je v prevádzke viac ako 1 500 prevádzkových hodín ročne ako plávajúci priemer za päť rokov, môže podliehať limitným hodnotám emisií stanoveným v predchádzajúcom odseku vo vzťahu k celkovému menovitému tepelnému príkonu celého spaľovacieho zariadenia. V takýchto prípadoch sa emisie z každej z týchto dymových rúr monitorujú oddelene.

Na plynové turbíny a plynové motory používané na núdzovú prevádzku, ktoré sú v prevádzke menej ako 500 prevádzkových hodín ročne, sa nevzťahujú limitné hodnoty emisií stanovené v tomto bode. Prevádzkovateľ takéhoto zariadenia zaznamenáva využité prevádzkové hodiny.
7. Limitné hodnoty emisií (mg/Nm3) pre prach pre spaľovacie zariadenia používajúce tuhé alebo kvapalné palivá s výnimkou plynových turbín a plynových motorov

Celkový menovitý tepelný príkon (MW)	
Čierne a hnedé uhlie a iné tuhé palivá	
Biomasa a rašelina	
Kvapalné palivá (1)	

50-100	
30	
30	
30	

100-300	
25	
20	
25	

> 300	
20	
20	
20	

Poznámka
(1) Limitná hodnota emisií pre spaľovanie rezíduí z destilácie a konverzie z rafinácie ropy pre vlastnú spotrebu v spaľovacích zariadeniach, ktorým bolo vydané povolenie pred 27. novembrom 2002 alebo prevádzkovatelia ktorých predložili úplnú žiadosť o povolenie pred týmto dátumom, za predpokladu, že zariadenie sa uviedlo do prevádzky najneskôr 27. novembra 2003, je 50 mg/Nm3. 
8. Limitné hodnoty emisií (mg/Nm3) pre prach pre spaľovacie zariadenia používajúce plynné palivá s výnimkou plynových turbín a plynových motorov

Všeobecne	
5	

Vysokopecný plyn	
10	

Plyny vznikajúce v oceliarskom priemysle, ktoré sa môžu použiť inde	
30	

	N	VE	PRíl. 4 
Č. III
B2-5
P:A2	1.	Členenie veľkých spaľovacích zariadení vo vzťahu k uplatňovaniu emisných limitov

 Podľa dátumu vydaného povolenia sa spaľovacie zariadenie začleňuje takto:

Jestvujúce zariadenie	
Jestvujúce veľké spaľovacie zariadenia sa  členia takto:	

Z1	
spaľovacie zariadenie, pre ktoré bolo vydané stavebné povolenie, alebo ak také nie je, povolenie na užívanie pred 1. júlom 1987	

Z2	
spaľovacie zariadenie, pre ktoré bolo vydané stavebné povolenie v období od 1. júla 1987 najneskôr do 27. novembra 2002, ak zariadenie bolo uvedené do prevádzky najneskôr 27. novembra 2003 	

Z3	
spaľovacie zariadenie, pre ktoré bolo vydané povolenie v období od 27. novembra 2002 najneskôr do 7. januára 2013, alebo ak prevádzkovateľ predložil úplnú žiadosť o povolenie pred uvedeným dátumom, pokiaľ sa dané zariadenia uvedie do prevádzky najneskôr do 7. januára  2014	

Nové zariadenie	
veľké spaľovacie zariadenie, ktoré nie je uvedené ako jestvujúce zariadenie.	

A.2  Emisné limity pre tuhé palivá - jestvujúce zariadenia platné  od 1. januára 2016 
Podmienky platnosti EL	
Štandardný stav, suchý plyn, O2 ref: 6 % objemu	

Emisný limit vyjadrený ako stupeň odsírenia možno uplatniť   výlučne pre domáce tuhé palivo podľa § 11 ods. 4.  	

MTP    [MW]	
palivo	
Emisný limit    	

	
TZL	
SO2	
NOx	

≥ 50	
< 100	
všeobecne	
30	
400	
300, 4501)	

	
OPR	
	
8002)	
4502)	

	
biomasa	
	
200	
300	

	
rašelina	
	
300	
300	

≥ 100	
≤ 300	
všeobecne	
25	
250	
200	

	
OPR	
	
8002)	
4502)	

	
biomasa	
20	
200	
250	

	
rašelina	
20	
300	
250	

> 300	
-	
všeobecne	
20	
200	
200	

	
OPR 	
	
8002)	
4503)	

	
biomasa, rašelina	
	
200	
200	

MTP    [MW]	
	
Stupeň odsírenia %	

≥ 50 	
< 100	

92, 802)	

≥ 100	
≥ 300	

92, 902)	

> 300	
-	

96, 954)	

1)Platí pre spaľovanie práškového hnedého uhlia
2) Platí pre jestvujúce zariadenia začlenené ako Z1 a Z2. 
3) Platí pre zariadenia prevádzkované v OPR:  
    - s celkovým MTP (300 – 500) MW pre zariadenia začlenené ako Z1 a Z2.  
    - s celkovým MTP > 500 MW pre zariadenia začlenené ako Z1.
4) Platí pre zariadenia začlenené ako Z1  alebo Z2 pre spaľovanie roponosnej bridlice.

A.2 Emisné limity pre kvapalné palivo -jestvujúce zariadenia platné od 1. januára 2016 
Podmienky platnosti  EL	
Štandardný stav, suchý plyn, O2 ref: 3 % objemu	

MTP    [MW]	
prev. Režim	
Emisný limit        [mg/m3]	

	
TZL	
SO2	
NOx	

≥ 50 	
< 100	
všeobecne	
30	
350	
450	

	
OPR	
	
850	

≥ 100	
≤ 300	
všeobecne	
25	
250	
200, 4501)	

	
OPR	
	
850	
4503)	

> 300	
-	
všeobecne	
20, 502)	
200	
150, 4501)	

	
OPR	
	
400	
4504), 4005)	

1)	Platí pre jestvujúce zariadenia začlenené ako Z1 alebo Z2 s MTP (50 - 500) MW, ak ide o spaľovanie pre vlastnú spotrebu: 
-  zvyšky z destilácie a  konverzie z rafinácie ropy samostatne alebo s iným palivom 
-  kvapalných zvyškov z chemickej výroby ako nekomerčné palivo. 
2) Platí pre spaľovanie zvyškov z destilácie a konverzie ropy pre vlastnú potrebu pre jestvujúce zariadenia  začlenené ako Z1 alebo Z2.
3) Platí pre jestvujúce zariadenia začlenené ako Z1 alebo Z2.
4) Platí pre jestvujúce zariadenia začlenené ako Z1 alebo Z2 s celkovým MTP (50 - 500) MW.
5) Platí pre jestvujúce zariadenia začlenené ako Z1 s celkovým MTP > 500MW.

A.2 Emisné limity pre plynné palivo - jestvujúce zariadenia platné  od 1. januára 2016 
Podmienky platnosti  EL	
Štandardný stav, suchý plyn, O2 ref: 3 % objemu	

	

  MTP     
 [MW]	
Palivo	
Emisný limit        [mg/m3]	

	
TZL	
SO2	
NOx	
CO	

 50	
ZPN	
5	
35	
100	
100	

 50	
Všeobecne	
5	
35	
200, 3001)	
100	

 50	
Skvapalnené uhľovodíkové plyny	
5	
5	
200	
100	

 50	
Rafinérske plyny	
5	
35	
200	
100	

 50	
Priemyselné plyny	
5,  102), 303)	
35, 2004),
4005), 8006)	
200, 3001)	
100	

1) Platí pre jestvujúce zariadenia Z1 alebo Z2 s MTP ≤ 500 MW.
2) Platí pre vysokopecný plyn.
3) Platí pre plyny z výroby ocele možno použiť aj inde.
4)  Platí pre nízkovýhrevný vysokopecný plyn.
5)Platí  pre nízkovýhrevný koksárenský  plyn.
6)Platí pre spaľovanie nízkovýhrevných plynov v jestvujúcom zariadení začlenenom ako  Z1 alebo Z2.

6.   Veľké spaľovacie zariadenia zložené z plynových turbín
6.1 Integrácia kotla s plynovou turbínou 
Pri zaradení spalinového kotla za plynovú turbínu platia emisné limity a podmienky ich platnosti ako pre plynové turbíny.
Pri prikurovaní spalinového kotla, emisný limit sa vypočíta ako vážený priemer emisného limitu pre plynovú turbínu a spalinový kotol podľa vzťahu uvedeného v bode 2 druhej časti tejto prílohy. Tepelný príkon, účinnosť, základné zaťaženie plynových turbín sa uplatňuje podľa ISO normy.

A.2  Emisné limity pre jestvujúce zariadenia - plynové turbíny (vrátane  plynových turbín s kombinovaným cyklom CCGT) platné od 1. januára 2016 

Podmienky platnosti  EL	
Štandardný stav, suchý plyn, O2 ref:  15 % objemu	

EL ustanovené sa uplatňujú pre plynové turbíny len pri zaťažení > 70%.	

Na spaľovacie zariadenie, ktoré je podľa povolenia alebo dokumentácie používané výlučne na núdzovú prevádzku, ak je jeho prevádzka < 500 h/rok, sa  emisné limity  neuplatňujú.	

	

Emisný limit      [mg/m3]	

MTP     [MW]	
Palivo	
Režim prevádzky	
NOx	
CO	

 50	
Kvap. palivo 
- ľahké a stredné destiláty	
všeobecne	
90	
100	

	
OPR	
2003)	
100	

 50	
Zemný plyn	
všeobecne 	
504), 755)  	
100	

	
OPR	
1503)	

 50	
Iné plynné palivo	
všeobecne	
120	
100	

	
OPR	
2003)	

1) Pri spaľovaní ľahkých a stredných destilátov s obsahom síry do 0,1% hmotnosti sa emisný limit pre SO2 neuplatňuje.
2) Platí pre spaľovacie zariadenie, ktoré bolo uvedené do prevádzky do 31. marca 1998 alebo pre ktoré bolo vydané povolenie do 31. marca 1998 a ktoré boli uvedené do prevádzky do 31. marca 2001.
3)  Platí pre jestvujúce zariadenie začlenené ako Z1 + Z2.
4) Pre jednocyklové  plynové turbíny, ktoré nepatria do žiadnej  z uvedených kategórií  a ktoré  majú účinnosť viac ako 35 % pri základnom zaťažení určenom podľa podmienok ISO, sa emisný limit vypočíta  podľa vzťahu:  EL = 50 x η / 35, kde η je účinnosť plynovej turbíny v %  pri základnom zaťažení ISO. 
5) Platí, keď účinnosť plynových turbín je určená podmienkami základného zaťaženia podľa ISO:
     a) pri kombinovanej výrobe tepla a elektriny s celkovou účinnosťou > 75 %,
     b) v zariadeniach  s kombinovanými  cyklami s celkovou elektrickou účinnosťou > 55 %  v ročnom priemere,
     c) na mechanický pohon. 

A.2 Emisné limity pre zážihové motory  jestvujúce zariadenia 
   platné od 1. januára 2016
Podmienky platnosti EL	
Štandardné stavové podmienky, suchý plyn, O2 ref: 5 % objemu	

Na spaľovacie zariadenie používané výlučne na núdzovú  prevádzku, ak je jeho prevádzka < 500 h/rok, sa emisné limity  neuplatňujú.	

	

MTP [MW]	
Typy motorov
	
Emisný limit mg/m3	

	
NOX	
         CO	

 50	
Zážihové 
motory	
Kvapalné palivo	
500, 8003)   	
650	

 50	
	
Plynné palivo	
100 	
100 	

1) Platí pre spaľovanie kvapalných palív. 
1) Platí pre spaľovanie kvapalných palív. 
2) Platí pre vznetové motory, ktoré mali povolenie vydané do 31. augusta 2009.
3) Platí pre dvojtaktné motory.

			
	ČASŤ 2 

Limitné hodnoty emisií pre spaľovacie zariadenia uvedené v článku 30 ods. 3
1. Všetky limitné hodnoty emisií sa vypočítajú pri teplote 273,15 K, tlaku 101,3 kPa a po korekcii obsahu vodných pár v odpadových plynoch a pri štandardnom obsahu O2, ktorý predstavuje 6 % pre tuhé palivá, 3 % pre spaľovacie zariadenia s výnimkou plynových turbín a plynových motorov používajúce kvapalné a plynné palivá a 15 % pre plynové turbíny a plynové motory. 

V prípade plynových turbín s kombinovaným cyklom s dodatočným spaľovaním môže štandardizovaný obsah O2 stanoviť príslušný orgán s prihliadnutím na špecifické vlastnosti dotknutého zariadenia.

2. Limitné hodnoty emisií (mg/Nm3) pre SO2 pre spaľovacie zariadenia používajúce tuhé alebo kvapalné palivá s výnimkou plynových turbín a plynových motorov

Celkový menovitý tepelný príkon (MW)	
Čierne a hnedé uhlie a iné tuhé palivá	
Biomasa	
Rašelina	
Kvapalné palivá	

50-100	
400	
200	
300	
350	

100-300	
200	
200	
300
250 v prípade spaľovania vo fluidizovanom lôžku	
200	

> 300	
150
200 v prípade cirkulačného alebo tlakového spaľovania vo fluidizovanom lôžku	
150	
150
200 v prípade spaľovania vo fluidizovanom lôžku	
150	

3. Limitné hodnoty emisií (mg/Nm3) pre SO2 pre spaľovacie zariadenia používajúce plynné palivá s výnimkou plynových turbín a plynových motorov

Všeobecne	
35	

Skvapalnený plyn	
5	

Nízkovýhrevné plyny z koksárenských pecí	
400	

Nízkovýhrevné plyny z vysokých pecí	
200	

4. Limitné hodnoty emisií (mg/Nm3) pre NOx pre spaľovacie zariadenia používajúce tuhé alebo kvapalné palivá s výnimkou plynových turbín a plynových motorov

Celkový menovitý tepelný príkon (MW)	
Čierne a hnedé uhlie a iné tuhé palivá	
Biomasa a rašelina	
Kvapalné palivá	

50-100	
300
400 v prípade spaľovania práškového hnedého uhlia	
250	
300	

100-300	
200	
200	
150	

> 300	
150
200 v prípade spaľovania práškového hnedého uhlia	
150	
100	

5. Limitná hodnota emisií pre plynové turbíny (vrátane CCGT), ktoré ako kvapalné palivo používajú ľahké a stredné destiláty, je pre NOx stanovená na 50 mg/Nm3 a pre CO na 100 mg/Nm3. 

Na plynové turbíny používané na núdzovú prevádzku, ktoré sú v prevádzke menej ako 500 prevádzkových hodín ročne, sa neuplatňujú limitné hodnoty emisií stanovené v tomto bode. Prevádzkovateľ takéhoto zariadenia zaznamenáva využité prevádzkové hodiny.

6. Limitné hodnoty emisií (mg/Nm3) pre NOx a CO pre spaľovacie zariadenia spaľujúce plyn

NOx	
CO	

Spaľovacie zariadenia okrem plynových turbín a plynových motorov	
100	
100	

Plynové turbíny (vrátane CCGT)	
50 (1)	
100	

Plynové motory	
75	
100	

Poznámka
(1) Pre jednocyklové plynové turbíny, ktoré majú účinnosť vyššiu ako 35 % – určenú za podmienok základného zaťaženia podľa ISO –, je pre NOx limitná hodnota emisií 50xη/35, kde η je účinnosť plynovej turbíny za podmienok základného zaťaženia podľa ISO vyjadrená v percentách.
----------------------------------------------------------------------------------

Pre plynové turbíny (vrátane CCGT) sa limitné hodnoty emisií pre NOx a CO stanovené v tomto bode uplatňujú len pri záťaži vyššej ako 70 %.

Na plynové turbíny a plynové motory používané na núdzovú prevádzku, ktoré sú v prevádzke menej ako 500 prevádzkových hodín ročne, sa nevzťahujú limitné hodnoty emisií stanovené v tomto bode. Prevádzkovateľ takéhoto zariadenia zaznamenáva využité prevádzkové hodiny.

 7. Limitné hodnoty emisií (mg/Nm3) pre prach pre spaľovacie zariadenia používajúce tuhé alebo kvapalné palivá s výnimkou plynových turbín a plynových motorov

Celkový menovitý tepelný príkon (MW)	

50 – 300	
20	

> 300	
10
20 pre biomasu a rašelinu	

8. Limitné hodnoty emisií (mg/Nm3) pre prach pre spaľovacie zariadenia používajúce plynné palivá s výnimkou plynových turbín a plynových motorov

Všeobecne	
5	

Vysokopecný plyn	
10	

Plyny vznikajúce v oceliarskom priemysle, ktoré sa môžu použiť inde	
30	

	N	VE	PRíl. 4 
Č. III
B2- 5
P: B	
A.	Emisné limity pre tuhé palivo - nové zariadenia

Podmienky platnosti EL	
Štandardný stav, suchý plyn, O2 ref: 6 % objemu	

Emisný limit vyjadrený ako stupeň odsírenia možno uplatniť   výlučne pre domáce tuhé palivo podľa § 11 ods. 4.  	

MTP    [MW]	
Palivo	
Emisný limit         [mg/m3]	

	
TZL	
SO2	
NOx	

≥ 50	
< 100	
všeobecne	
20	
400	
300, 4001)	

	
biomasa	
	
200	
250	

	
rašelina	
	
300	
250	

≥ 100	
≥ 300	
všeobecne	
20	
200	
200	

	
biomasa	
	
200	

	
	
rašelina	
	
  300, 2502) 	

> 300	
-	
všeobecne	
10	
150, 2003)	
150, 2001)	

	
biomasa	
20	
150	

	
	
rašelina	
20	
150, 2002)	

	

MTP    [MW]	
	
Stupeň odsírenia   %	

≥ 50 	
< 100	

93	

≥ 100	
≤ 300	

93	

> 300	

97	

1) Platí pre spaľovanie práškového hnedého uhlia.
2) Platí pre spaľovanie na fluidnom lôžku.  
3) Platí pre spaľovanie na fluidnom lôžku s cirkulujúcou alebo pretlakovou vrstvou.

B. Emisné limity pre kvapalné palivo - nové zariadenia 

Podmienky platnosti  EL	
Štandardný stav, suchý plyn, O2 ref: 3 % objemu	

MTP             [MW]	
Emisný limit        [mg/m3]	

TZL	
SO2	
NOx	

≥ 50 	
< 100	
20	
350	
300	

≥ 100	
≤ 300	
20	
200	
150	

> 300	
-	
10	
150	
100	

5.    Spaľovanie plynných palív okrem spaľovania v plynových turbínach a piestových spaľovacích motoroch

B. Emisné limity pre nové zariadenia 

Podmienky platnosti  EL	
Štandardný stav, suchý plyn, O2 ref: 3 % objemu	

	

MTP
[MW]	
Palivo	
Emisný limit       [mg/m3]	

	
TZL	
SO2	
NOx	
CO	

 50	
Všeobecne,  ZPN,
Rafinérske plyny	
5	
35 	
100	
100	

 50	
Skvapalnené uhľovodíkové plyny	
5	
5	
100	
100	

 50	
Priemyselné plyny	
5, 101),
302)	
35, 2003)
4004)	
100	
100	

1) Platí pre vysokopecný plyn.
2) Platí pre plyny z výroby ocele možno použiť aj inde.
3) Platí pre nízkovýhrevný vysokopecný plyn.
4) Platí  pre nízkovýhrevný koksárenský plyn.

B. Emisné limity pre plynové turbíny - nové zariadenia

Podmienky platnosti  EL	
Štandardný stav, suchý plyn, O2 ref:  15 % objemu	

V prípade plynových turbín s kombinovaným cyklom s dodatočným spaľovaním  možno stanoviť  referenčný obsah O2 s prihliadnutím  na špecifické  vlastnosti daného zariadenia.	

EL ustanovené v tomto bode sa uplatňujú len pri zaťažení > 70%.	

Na zariadenie, ktoré je podľa povolenia alebo dokumentácie  používané výlučne na núdzovú prevádzku, ak je jeho prevádzka < 500 h/rok, sa emisné limity neuplatňujú.	

Plynové turbíny	
Emisný limit        [mg/m3]	

NOx	
CO	

Kvap. palivo 
- ľahké a stredné destiláty	
50	
100	

Plynné palivo	
501)  	
100	

1) Pre jednocyklové plynové turbíny, ktoré majú účinnosť > 35 % pri základnom zaťažení určenom podľa podmienok ISO, sa emisný limit vypočíta podľa vzťahu:  EL = 50 x η / 35,
      kde η je účinnosť plynovej turbíny v %  pri základnom zaťažení ISO. 

B.  Emisné limity pre zážihové motory- nové zariadenia
Podmienky platnosti EL	
Štandardné stavové podmienky, suchý plyn, O2 ref: 5 % objemu	

Na spaľovacie zariadenie používané výlučne na núdzovú  prevádzku, ak je jeho prevádzka < 500 h/rok,  sa emisné limity neuplatňujú.	

	

MTP [MW]	
Typy motorov
	
Emisný limit mg/m3	

	
NOX	
   CO	

 50	
Zážihové 
motory	
Kvapalné palivo	
500, 8002)   	
650 	

 50	
	
Plynné palivo	
75 	
100 	

1)  Platí pre spaľovanie kvapalných palív.
2)  Platí pre dvojtaktné motory.

	ČASŤ 3 Monitorovanie emisií

1. Koncentrácie SO2, NOx a prachu v odpadových plynoch z každého spaľovacieho zariadenia s celkovým menovitým tepelným príkonom 100 MW alebo vyšším sa merajú kontinuálne. 

Koncentrácie CO v odpadových plynoch z každého spaľovacieho zariadenia spaľujúceho plynné palivá s celkovým menovitým tepelným príkonom 100 MW alebo vyšším sa merajú kontinuálne.	

N	

VM	

§ 9
O1	
(1) Ak ide o 
a)	zariadenia na spaľovanie palív, plynové turbíny  alebo o zariadenia na nepriamy procesný ohrev, ktoré sa vymedzujú ako jedno spaľovacie zariadenie s celkovým menovitým tepelným príkonom 100 MW a vyšším, alebo o 
b)	plynovú turbínu s menovitým tepelným príkonom 50 MW a vyšším, 
a nie je povolené inak, kontinuálnym meraním sa zisťuje hmotnostná koncentrácia a množstvo emisie pre
1.	oxid siričitý, 
2.	oxidy dusíka vyjadrené ako oxid dusičitý, 
3.	tuhé znečisťujúce látky,
4.	oxid uhoľnatý.

Ú	

Požiadavka kontinuálneho merania pre turbíny od 50 MW  a merania CO pre všetky druhy palív je v SR zavedená od roku 1997 (vyhláška MŽP SR č. 41/1997 Z. z.) 	
	2. Príslušný orgán sa môže rozhodnúť nepožadovať kontinuálne merania uvedené v bode 1 v týchto prípadoch: 

a) pre spaľovacie zariadenia so životnosťou menšou ako 10 000 prevádzkových hodín;

b) pre SO2 a prach zo spaľovacích zariadení spaľujúcich zemný plyn; 

c) pre SO2 zo spaľovacích zariadení spaľujúcich olej so známym obsahom síry, ak nie je nainštalované zariadenie na odsírenie odpadového plynu;

d) pre SO2 zo spaľovacích zariadení spaľujúcich biomasu, ak prevádzkovateľ môže preukázať, že emisie SO2 nemôžu byť za žiadnych okolností vyššie ako predpísané limitné hodnoty emisií.	D	VM	§ 9
O 2	(2) Povoliť nahradenie kontinuálneho merania periodickým meraním možno, ak ide o 
a)	spaľovacie zariadenie, ktorého povolená životnosť je kratšia ako 10 000 prevádzkových hodín,
b)	oxid siričitý a tuhé znečisťujúce látky a spaľovanie zemného plynu alebo  skvapalnených uhľovodíkových plynov,
c)	oxid siričitý a spaľovanie kvapalného paliva so známym obsahom síry, ak sa dodržanie určeného emisného limitu dosahuje bez odsírenia spalín, 
d)	oxid siričitý a spaľovanie biomasy, ak sa technickým výpočtom alebo jednorazovým meraním preukáže, že najvyššia hodnota emisnej veličiny  oxidu siričitého nemôže byť za žiadnych okolností pri prevádzke v súlade s povolením  vyššia ako hodnota určeného emisného limitu.
	Ú		
	3. Keď sa nepožadujú kontinuálne merania, najmenej každých šesť mesiacov sa musia vykonať merania SOx, NOx, prachu a v prípade zariadení na spaľovanie plynu aj CO.	N	VM	§  9
O 5
P a)	(5) Periodickým meraním, ak nie je povolené jeho nahradenie technickým výpočtom, sa údaje o dodržaní emisných limitov v odpadových plynoch zo spaľovacieho  zariadenia zisťujú najmenej raz za 
a)	šesť mesiacov, ak ide o spaľovacie zariadenie s menovitým tepelným príkonom 
1.	100 MW a vyšším alebo o plynovú turbínu s menovitým tepelným príkonom 50 MW a vyšším a nahradenie kontinuálneho merania periodickým meraním podľa odseku 2
2.	50 MW vrátane do 100 MW, 	Ú	Požiadavka diskontinuálneho merania a merania CO pre všetky druhy palív je v SR zavedená od roku 1997 (vyhláška MŽP SR č. 41/1997 Z. z.)	
	4. Pre spaľovacie zariadenia spaľujúce čierne alebo hnedé uhlie sa emisie celkovej ortuti merajú najmenej raz ročne.	N	VM	§  9
O 8
	(8) Ak ide o veľké spaľovacie zariadenie a spaľovanie čierneho uhlia alebo hnedého uhlia, najmenej raz za kalendárny rok sa meria hmotnostná koncentrácia emisie celkovej ortuti.	Ú		
	5. Ako alternatívu meraní SO2 a NOx uvedených v bode 3 možno na určovanie emisií SO2 a NOx používať iné postupy, ktoré sú overené a schválené príslušným orgánom.

 Pri týchto postupoch sa využívajú príslušné normy CEN (Európsky výbor pre normalizáciu) alebo, ak nie sú dostupné normy CEN, normy ISO, vnútroštátne alebo iné medzinárodné normy, na základe ktorých sa zabezpečia údaje rovnocennej vedeckej kvality.	N	VM	§  9
O 6
	(6) Periodické meranie oxidu siričitého a oxidov dusíka alebo podielu oxidu dusičitého možno nahradiť odborne posúdeným a schváleným technickým výpočtom; pri výpočte sa využívajú príslušné technické normy alebo technické špecifikácie, ktoré zabezpečia zistenie reprezentatívnej a vedecky odôvodnenej hodnoty podľa § 15.
	Ú		
	6. Príslušný orgán musí byť informovaný o významných zmenách druhu používaného paliva alebo spôsobu prevádzky zariadenia. 

Príslušný orgán rozhodne o tom, či požiadavky na monitorovanie ustanovené v bodoch 1 až 4 sú stále primerané, alebo si vyžadujú úpravu.
	N

N	VM

137/2010 Z. z. 

NZ	§  9
O 10

§ 17
O 1
P b)

§ 17
O 1
P g)

 

	(10) Sledovanie údajov, ktoré sú podstatné na posúdenie zmien podmienok monitorovania  emisií sa konkretizuje podľa § 15 ods. 2 písm. e); ak dôjde k podstatnej zmene spôsobu prevádzky spaľovacieho zariadenia vrátane zmeny druhu alebo typu používaného paliva, súčasťou žiadosti o vydanie súhlasu podľa § 17 ods. 2 zákona alebo ohlásenia podľa osobitného predpisu) je aj informácia, či podmienky monitorovania podľa vydaného povolenia sú stále aktuálne, alebo vyžadujú jeho zmenu.

(1) Súhlas orgánu ochrany ovzdušia je potrebný na
b) inštaláciu automatizovaných meracích systémov emisií a automatizovaných meracích systémov kvality ovzdušia a na ich prevádzku, na ich zmeny a na prevádzku po vykonaných zmenách, ak sa na inštaláciu nevydá súhlas podľa písmen a) a c) alebo podľa § 18 ods. 1 a 9,
g) technický výpočet údajov o dodržaní emisných limitov, technických požiadaviek a podmienok prevádzkovania, určenie výnimiek alebo osobitných podmienok a osobitných lehôt zisťovania množstiev vypúšťaných znečisťujúcich látok a údajov o dodržaní určených emisných limitov, technických požiadaviek a podmienok prevádzkovania stacionárnych zdrojov a monitorovania úrovne znečistenia ovzdušia a na predĺženie lehoty alebo na upustenie od oprávnených meraní, ak sa na technický výpočet, výnimky, osobitné podmienky a osobitné lehoty alebo na predĺženie lehoty alebo na upustenie od oprávnených meraní nevydá súhlas podľa písmen a) až f) alebo podľa §18 ods. 1.“.	Ú		
	7. Kontinuálne merania vykonávané v súlade s bodom 1 zahŕňajú meranie obsahu kyslíka, teploty, tlaku a obsahu vodných pár v odpadových plynoch.

Kontinuálne meranie obsahu vodných pár v odpadových plynoch nie je potrebné za predpokladu, že vzorka odpadového plynu je pred analýzou emisií vysušená.	N	VM

VM

VM
	§  9
O 3

§  7
O 2

§  7
O 3

	(3) Kontinuálnym meraním sa súčasne s hmotnostnou koncentráciou znečisťujúcich látok zisťujú aj hodnoty obsahu kyslíka, teploty, tlaku a obsahu vodných pár podľa § 7 ods. 2 a 3.
(2) S koncentráciou znečisťujúcej látky sa súčasne kontinuálne priamo alebo nepriamo merajú hodnoty objemového prietoku a hodnoty ďalších referenčných a stavových veličín, najmä objemovej koncentrácie kyslíka, tlaku, teploty a vlhkosti, ak je to na vyjadrenie hodnoty emisnej veličiny alebo zistenia vypusteného množstva emisie potrebné; kontinuálne meranie vlhkosti nie je potrebné, ak sa odoberaná vzorka plynu pred meraním suší alebo je iným spôsobom podľa súčasného stavu techniky kontinuálneho merania vyjadrená na suchý stav. 
(3) Ak je najmenej v rozsahu a spôsobom podľa príslušnej technickej normy pre certifikáciu automatizovaných meracích systémov emisiíChyba! Záložka nie je definovaná.) preukázané a počas prevádzky kontrolované, že inštalovaný automatizovaný merací systém emisií zabezpečuje oddelenie vlhkosti najmenej na úrovni podľa príslušnej metodiky kontinuálneho merania, zvyšková vlhkosť sa neuvažuje a výsledok merania sa považuje za vyjadrený na suchý plyn, ak osobitný predpisChyba! Záložka nie je definovaná.) neustanovuje inak alebo nie je určené inak v povolení. 	Ú		
	8. Odbery vzoriek a analýza príslušných znečisťujúcich látok a merania prevádzkových parametrov, ako aj zabezpečovanie kvality automatizovaných systémov merania a referenčné metódy merania určené na kalibráciu daných systémov sa vykonávajú v súlade s normami CEN. 

Ak nie sú dostupné normy CEN, použijú sa normy ISO, vnútroštátne alebo iné medzinárodné normy, na základe ktorých sa zabezpečia údaje rovnocennej vedeckej kvality.

Automatizované systémy merania sa kontrolujú prostredníctvom paralelných meraní referenčnými metódami najmenej raz ročne. 

Prevádzkovateľ informuje príslušný orgán o výsledkoch kontroly automatizovaných systémov merania.
	N	VM

VM

VM

NZ

	§  9
O 9

§ 15
O 3

§ 14
O5

§ 15
O 1
P q)

	(9) Vzorky sa odoberajú, príslušné znečisťujúce látky sa analyzujú, prevádzkové parametre sa merajú, automatizované meracie systémy emisií sa kalibrujú referenčnými metódami a ich kvalita sa zabezpečuje v súlade s príslušnými technickými normami alebo technickými špecifikáciami, ktoré zabezpečia zistenie reprezentatívnej a vedecky odôvodnenej hodnoty podľa § 15.
(3) Reprezentatívne odbery vzoriek, chemické analýzy jednotlivých znečisťujúcich látok, diskontinuálne merania a kontinuálne merania, kalibrácie, skúšky, inšpekcie zhody a porovnávacie merania automatizovaných meracích systémov emisií so štandardnými  referenčnými metódami, technické výpočty hodnôt veličín, ktorými sú určené emisné požiadavky, a výpočty množstva emisie sa vykonávajú v súlade so štandardnou normalizovanou metodikou, ktorá sa pre danú činnosť určuje v poradí podľa 
a)	osobitného predpisu, ktorý sa vzťahuje na danú emisnú požiadavkuChyba! Záložka nie je definovaná.) alebo na požiadavku na kvalitu ovzdušia,Chyba! Záložka nie je definovaná.) predpisu príslušného orgánu alebo inštitúcie Európskej únie, Organizácie Spojených národov, medzinárodnej zmluvy alebo dohovoru, ktorými je Slovenská republika viazaná,)
b)	slovenskej technickej normy, ktorou sa preberá norma alebo technická špecifikácia Európskeho výboru pre normalizáciu CEN, 
c)	slovenskej technickej normy, ktorou sa preberá medzinárodná norma ISO, 
d)	slovenskej technickej normy STN, slovenskej technickej národnej informácie alebo inej slovenskej národnej technickej špecifikácie, 
e)	inej zahraničnej normy alebo technickej špecifikácie určenej v referenčnom dokumente inštitúcie Európskej únie o najlepšej dostupnej technike, 
f)	inej zahraničnej normy alebo technickej špecifikácie určenej podľa požiadaviek slovenskej technickej normy, ktorou sa preberá technická špecifikácia Európskeho výboru pre normalizáciu pre výber normalizovaných metód pre meranie emisií zo stacionárnych zdrojov,) na základe ktorej sa zabezpečia údaje rovnocennej vedeckej kvality, ak je pre danú činnosť vydaná.

(5) Periodická kontrola automatizovaného meracieho systému vrátane oprávnenej skúšky správnosti kalibračnej alebo inej zodpovedajúcej funkcie prostredníctvom paralelných meraní referenčnými metódami, ak sú, sa vykonáva v intervale  najmenej raz za kalendárny rok, ak 
a)	neustanovuje inak osobitný predpis,Chyba! Záložka nie je definovaná.)
b)	kratší interval nie je určený v dokumentácii automatizovaného meracieho systému alebo v  povolení. 

(1) Prevádzkovatelia veľkých zdrojov a prevádzkovatelia stredných zdrojov sú povinní
q) monitorovať a preukazovať dodržiavanie emisných limitov, technických požiadaviek a  podmienok prevádzkovania, ktoré sa vzťahujú na daný zdroj a plniť požiadavky na automatizované meracie systémy emisií a na monitorovanie kvality ovzdušia ustanoveným spôsobom, v ustanovených lehotách a v súlade s dokumentáciou a s podmienkami určenými obvodným úradom životného prostredia podľa tohto zákona alebo s podmienkami určenými správnym orgánom v integrovanom povoľovaní; ak sa monitorovaním zistí, že emisné limity boli prekročené alebo technické požiadavky a podmienky prevádzkovania alebo požiadavky na meracie systémy neboli dodržané, bezodkladne o tom informovať obvodný úrad životného prostredia a inšpekciu a obvodnému úradu životného prostredia predložiť aj príslušný doklad o výsledku kontinuálneho merania alebo diskontinuálnej oprávnenej technickej činnosti podľa § 20 ods. 8, a v ostaných prípadoch doklad o výsledku diskontinuálnej oprávnenej technickej činnosti predkladať najneskôr do 60 dní od vykonania posledného odberu vzorky alebo inej zodpovedajúcej technickej činnosti na danom monitorovacom mieste,  
	Ú	

Vzhľadom na to, že vecne zhodné požiadavky smernice  sú aj pre výrobu oxidu titaničitého, zariadenia používajúce rozpúšťadlá a spaľovanie odpadov, príslušné body smernice sú transponované „komplexne“  v jednom § 15 ods. 3 vyhlášky. Podrobnejšie poznámky viď. k Čl. 70 bod 2 smernice. 

Spoločné ustanovenie pre automatizované meracie systémy pre všetky zaradenia.

Výsledok kontroly je výsledkom oprávnenej skúšky a oprávnenej inšpekcie zhody a predkladá sa vo forme správy – dokladu o výsledku oprávnenej technickej činnosti podľa § 20 ods. 8 zákona č. 137/2010 Z. z. 
	
	9. Na úrovni limitnej hodnoty emisií nesmú hodnoty intervalov 95 % spoľahlivosti jedného nameraného výsledku presiahnuť tieto percentá limitných hodnôt emisií:
  Oxid uhoľnatý	
10 %	

  Oxid siričitý	
20 %	

  Oxidy dusíka	
20 %	

  Prach	
30 %	

				III.  INTERVAL  SPOĽAHLIVOSTI  MERANIA

Presnosť merania jednotlivej hodnoty vyjadrená ako veľkosť limitnej hodnoty 95-pecentného intervalu spoľahlivosti nesmie prekročiť tieto percentuálne podiely z hodnôt emisných limitov; ak ide o spaľovne odpadov z emisných limitov ustanovených ako denný priemer:

Znečisťujúca látka 	
Presnosť merania	

Tuhé znečisťujúce látky TZL   	
30 %	

Oxid siričitý SO2	
20 %	

Oxidy dusíka NOx   	
20 %	

Oxid uhoľnatý CO   	
10 %	

	10. Validované hodinové a denné priemerné hodnoty sa určia z nameraných platných priemerných hodinových hodnôt po odpočítaní hodnoty intervalu spoľahlivosti určeného v bode 9. 

Ktorýkoľvek deň, v ktorom sú viac ako tri priemerné hodinové hodnoty neplatné následkom poruchy alebo údržby automatizovaného systému merania, sa považuje za nevalidovaný. 

Ak je z uvedených príčin nevalidovaných viac ako 10 dní v roku, príslušný orgán bude požadovať od prevádzkovateľa							
	11. V prípade zariadení, ktoré musia dodržiavať stupne odsírenia uvedené v článku 31, sa pravidelne monitoruje aj obsah síry v palive, ktoré sa spaľuje v spaľovacom zariadení. 
Príslušné orgány sú informované o významných zmenách druhu používaného paliva.	N	VM	§  9
O 3
	(3) Ak ide o emisný limit vyjadrený ako stupeň odsírenia, podmienky kontinuálneho merania oxidu siričitého sa uplatňujú pre stupeň odsírenia. Súčasne s kontinuálnym meraním hodnôt emisných veličín, ktoré sú potrebné na výpočet stupňa odsírenia, sa pravidelne monitoruje obsah spáliteľnej síry v spaľovanom palive a príslušný obvodný úrad životného prostredia alebo správny orgán v integrovanom povolení sa informuje o významných zmenách monitorovaného obsahu síry podľa druhu používaného paliva.
	Ú		
	
ČASŤ 4 

Posúdenie dodržiavania limitných hodnôt emisií

1. V prípade kontinuálnych meraní sa limitné hodnoty emisií stanovené v častiach 1 a 2 považujú za dodržané, ak z vyhodnotenia výsledkov merania za prevádzkové hodiny v rámci kalendárneho roka vyplýva, že boli splnené všetky tieto podmienky: 

a) žiadna validovaná priemerná mesačná hodnota nepresiahne príslušné limitné hodnoty emisií stanovené v častiach 1 a 2;
b)  žiadna validovaná priemerná denná hodnota nepresiahne 110 % príslušných limitných hodnôt emisií stanovených v častiach 1 a 2;
c)   v prípade spaľovacích zariadení zložených iba z kotlov používajúcich uhlie s celkovým menovitým tepelnými príkonom nižším ako 50 MW, žiadna validovaná priemerná denná hodnota nepresiahne 150 % príslušných limitných hodnôt emisií stanovených v častiach 1 a 2;
d)  95 % všetkých validovaných hodinových priemerných hodnôt za rok nepresiahne 200 % príslušných limitných hodnôt emisií stanovených v častiach 1 a 2.

Validované priemerné hodnoty sa určujú podľa časti 3 bod 10.

Na účely výpočtu priemerných hodnôt emisií sa neberú do úvahy hodnoty namerané počas období uvedených v článku 30 ods. 5 a 6 a článku 37, ako aj počas období nábehu a odstávky.							
	2. Keď sa nepožadujú kontinuálne merania, limitné hodnoty emisií stanovené v častiach 1 a 2 sa považujú za dodržané, ak výsledky každej série meraní alebo iných postupov definovaných a určených podľa pravidiel ustanovených príslušnými orgánmi nepresahujú limitné hodnoty emisií.							
	
ČASŤ 5   Minimálny stupeň odsírenia

1.  Minimálny stupeň odsírenia pre spaľovacie zariadenia uvedené v článku 30 ods. 2

Celkový menovitý tepelný príkon (MW)	
Minimálny stupeň odsírenia	

Zariadenia s povolením udeleným pred 27. novembrom 2002, alebo prevádzkovatelia ktorých predložili úplnú žiadosť o povolenie pred týmto dátumom, za predpokladu, že zariadenie sa uviedlo do prevádzky najneskôr 27. novembra 2003	
Iné zariadenia	

50-100	
80 %	
92 %	

100-300	
90 %	
92 %	

> 300	
96 % (1)	
96 %	

Poznámka
(1) V prípade spaľovacích zariadení spaľujúcich roponosnú bridlicu je minimálny stupeň odsírenia 95 %.
-----------------------------------------------------------------------------							
	2. Minimálny stupeň odsírenia pre spaľovacie zariadenia uvedené v článku 30 ods. 3

Celkový menovitý tepelný príkon (MW)	
Minimálny stupeň odsírenia	

50-100	
93 %	

100-300	
93 %	

> 300	
97 % 	

							
	ČASŤ 6

Dodržiavanie stupňa odsírenia

Minimálny stupeň odsírenia stanovený v časti 5 tejto prílohy sa uplatňuje ako mesačná priemerná limitná hodnota.							
	
ČASŤ 7

Priemerné limitné hodnoty emisií pre spaľovacie zariadenia na spaľovanie viacerých druhov palív v rámci rafinérie

Priemerné limitné hodnoty emisií (v mg/Nm3) pre SO2 pre spaľovacie zariadenia na spaľovanie viacerých druhov palív v rámci rafinérie s výnimkou plynových turbín a plynových motorov, ktoré využívajú rezíduá z destilácie a konverzie z rafinácie ropy pre vlastnú spotrebu, samostatne alebo s iným palivom:

a) v prípade spaľovacích zariadení, ktorým bolo vydané povolenie pred 27. novembrom 2002, alebo ktorých prevádzkovatelia predložili úplnú žiadosť o povolenie pred týmto dátumom, za predpokladu, že zariadenie sa uviedlo do prevádzky najneskôr 27. novembra 2003: 1 000 mg/Nm3;

b) v prípade iných spaľovacích zariadení: 600 mg/Nm3.

Tieto limitné hodnoty emisií sa vypočítajú pri teplote 273,15 K, tlaku 101,3 kPa a po korekcii obsahu vodných pár v odpadových plynoch a pri štandardnom obsahu O2, ktorý predstavuje 6 % pre tuhé palivá a 3 % pre kvapalné a plynné palivá.

PRÍLOHA VI
	Technické ustanovenia pre spaľovne odpadov a zariadenia na spoluspaľovanie odpadov							
	ČASŤ 1  Vymedzenie pojmov

Na účely tejto prílohy sa uplatňujú tieto vymedzenia pojmov:
a) „existujúca spaľovňa odpadov“ je jedna z týchto spaľovní odpadov:
    i)   spaľovňa odpadov, ktorá bola v prevádzke pred 28. decembrom 2002 a mala povolenie vydané pred týmto dátumom v súlade platným právom Únie;
    ii)  spaľovňa odpadov, ktorá bola schválená alebo registrovaná pre spaľovanie odpadov a mala povolenie udelené pred28. decembrom 2002 v súlade s platným právom Únie za predpokladu, že bola uvedená do prevádzky najneskôr28. decembra 2003;
iii) spaľovňa odpadov, ktorá podľa názoru príslušného orgánu podliehala požiadavke úplnej žiadosti o schválenie pred28. decembrom 2002 za predpokladu, že bola uvedená do prevádzky najneskôr 28. decembra 2004;

b) „nová spaľovňa odpadov“ je akákoľvek spaľovňa odpadov, na ktorú sa nevzťahuje písmeno a).
				ČLENENIE SPAĽOVNÍ ODPADOV A ZARIADENÍ NA SPOLUSPAĽOVANIE ODPADOV VO VZŤAHU K UPLATŇOVANIU EMISNÝCH LIMITOV 

Podľa dátumu vydaného povolenia sa spaľovne odpadov a zariadenia  na spoluspaľovanie odpadov začleňujú takto:

Jestvujúce zariadenie 	
Spaľovňa odpadov alebo zariadenie na spoluspaľovanie odpadov,
a)	ktoré bolo povolenie a  uvedené do prevádzky do 28. decembra 2002,
b)	pre ktoré bolo vydané povolenie pred 28. decembra 2002 a uvedené do prevádzky najneskôr 28. decembra 2003,
c)	pre ktoré sa začalo konanie o vydanie súhlasu na povolenie stavby spaľovne odpadov pred 28. decembra 2002 a uvedené do prevádzky najneskôr 28. decembra 2004	

Nové zariadenie 	
Spaľovňa odpadov alebo zariadenie na spoluspaľovanie odpadov, ktoré nie sú uvedené ako jestvujúce zariadenia.	

	ČASŤ 2

Faktory ekvivalencie pre dibenzo-p-dioxíny a dibenzofurány

Na stanovenie celkovej koncentrácie dioxínov a furánov sa hmotnostné koncentrácie týchto dibenzo-p-dioxínov a dibenzofuránov pred sčítaním vynásobia týmito faktormi ekvivalencie:

Faktor toxickej ekvivalencie	

2,3,7,8 — Tetrachlórdibenzodioxín (TCDD)	
1	

1,2,3,7,8 — Pentachlórdibenzodioxín (PeCDD)	
0,5	

1,2,3,4,7,8 — Hexachlórdibenzodioxín (HxCDD)	
0,1	

1,2,3,6,7,8 — Hexachlórdibenzodioxín (HxCDD)	
0,1	

1,2,3,7,8,9 — Hexachlórdibenzodioxín (HxCDD)	
0,1	

1,2,3,4,6,7,8 — Heptachlórdibenzodioxín (HpCDD)	
0,01	

Oktachlórdibenzodioxín (OCDD)	
0,001	

2,3,7,8 — Tetrachlórdibenzofurán (TCDF)	
0,1	

2,3,4,7,8 — Pentachlórdibenzofurán (PeCDF)	
0,5	

1,2,3,7,8 — Pentachlórdibenzofurán (PeCDF)	
0,05	

1,2,3,4,7,8 — Hexachlórdibenzofurán (HxCDF)	
0,1	

1,2,3,6,7,8 — Hexachlórdibenzofurán (HxCDF)	
0,1	

1,2,3,7,8,9 — Hexachlórdibenzofurán (HxCDF)	
0,1	

2,3,4,6,7,8 — Hexachlórdibenzofurán (HxCDF)	
0,1	

1,2,3,4,6,7,8 — Heptachlórdibenzofurán (HpCDF)	
0,01	

1,2,3,4,7,8,9 — Heptachlórdibenzofurán (HpCDF)	
0,01	

Oktachlórdibenzofurán (OCDF)	
0,001 	

				II. TOXICKÉ EKVIVALENTY  PRE  URČITÉ ZNEČISŤUJÚCE LÁTKY
1.  Faktory toxickej ekvivalencie pre  PCDD + PCDF (ďalej len „I-TEF“)
Názov	
Skratka	
I-TEF	

2,3,7,8           tetrachlórdibenzodioxín 	
TCDD	
1	

1,2,3,7,8        pentachlórdibenzodioxín 	
PeCDD 	
   0,5	

1,2,3,4,7,8     hexachlórdibenzodioxín  	
HxCDD 	
   0,1	

1,2,3,6,7,8     hexachlórdibenzodioxín  	
HxCDD	
  0,1	

1,2,3,7,8,9     hexachlórdibenzodioxín                                                  	
HxCDD 	
   0,1	

1,2,3,4,6,7,8  heptachlórdibenzodioxín                                             	
HpCDD 	
     0,01	

  oktachlórdibenzodioxín	
OCDD	
       0,001	

2,3,7,8           tetrachlórdibenzofurán 	
TCDF 	
   0,1	

2,3,4,7,8        pentachlórdibenzofurán  	
PeCDF 	
   0,5	

1,2,3,7,8        pentachlórdibenzofurán  	
PeCDF	
     0,05	

1,2,3,4,7,8     hexachlórdibenzofurán                                                  	
HxCDF	
   0,1	

1,2,3,6,7,8     hexachlórdibenzofurán                                                   	
HxCDF 	
   0,1	

1,2,3,7,8,9     hexachlórdibenzofurán                                                    	
HxCDF 	
   0,1   	

2,3,4,6,7,8     hexachlórdibenzofurán                                                 	
HxCDF	
  0,1	

1,2,3,4,6,7,8  heptachlórdibenzofurán  	
HpCDF	
     0,01	

1,2,3,4,7,8,9  heptachlórdibenzofurán                                               	
HpCDF	
     0,01	

oktachlórdibenzofurán	
OCDF	
       0,001	

			
	ČASŤ 3

Limitné hodnoty emisií do ovzdušia pre spaľovne odpadov

1.  Všetky limitné hodnoty emisií sa vypočítavajú pri teplote 273,15 K, tlaku 101,3 kPa a po korekcii obsahu vodných pár v odpadových plynoch. 

	Sú štandardizované vzhľadom na 11 % obsah kyslíka v odpadovom plyne s výnimkou prípadu spaľovania minerálneho odpadového oleja, ako je vymedzený v článku 3 bod 3 smernice 2008/98/ES, kde sú štandardizované vzhľadom na 3 % obsah kyslíka, ako aj s výnimkou prípadov uvedených v časti 6 bod 2.7.
1.1.	Priemerné denné limitné hodnoty emisií pre tieto znečisťujúce látky (mg/Nm3)

Celkové množstvo prachu	
10	

Plynné organické látky a výpary organických látok vyjadrené ako celkový obsah organického uhlíka (TOC)	
10	

Chlorovodík (HCl)	
10	

Fluorovodík (HF)	
1	

Oxid siričitý (SO2)	
50	

Oxid dusný (NO) a oxid dusičitý (NO2) vyjadrený ako NO2 pre existujúce spaľovne odpadov s menovitou kapacitou vyššou ako 6 ton za hodinu alebo pre nové spaľovne odpadov	
200	

Oxid dusný (NO) a oxid dusičitý (NO2) vyjadrený ako NO2 pre existujúce spaľovne odpadov s menovitou kapacitou 6 ton za hodinu alebo nižšou	
400	

1.2.	Polhodinové priemerné limitné hodnoty emisií pre tieto znečisťujúce látky (mg/Nm3)

100 %) A	
(97 %) B	

Celkové množstvo prachu	
30	
10	

Plynné organické látky a výpary organických látok vyjadrené ako celkový obsah organického uhlíka (TOC)	
20	
10	

Chlorovodík (HCl)	
60	
10	

Fluorovodík (HF)	
4	
2	

Oxid siričitý (SO2)	
200	
50	

Oxid dusný (NO) a oxid dusičitý (NO2) vyjadrený ako NO2 pre existujúce spaľovne odpadov s menovitou kapacitou vyššou ako 6 ton za hodinu alebo pre nové spaľovne odpadov	
400	
200	

1.3. Priemerné limitné hodnoty emisií (mg/Nm3) pre tieto ťažké kovy, ak odoberanie vzoriek trvá minimálne 30 minút a maximálne 8 hodín

Kadmium a jeho zlúčeniny, vyjadrené ako kadmium (Cd)	
celkovo: 0,05	

Tálium a jeho zlúčeniny, vyjadrené ako tálium (Tl)	

Ortuť a jej zlúčeniny, vyjadrené ako ortuť (Hg)	
0,05	

Antimón a jeho zlúčeniny, vyjadrené ako antimón (Sb)	
celkovo: 0,5	

Arzén a jeho zlúčeniny, vyjadrené ako arzén (As)	

Olovo a jeho zlúčeniny, vyjadrené ako olovo (Pb)	

Chróm a jeho zlúčeniny, vyjadrené ako chróm (Cr)	

Kobalt a jeho zlúčeniny, vyjadrené ako kobalt (Co)	

Meď a jej zlúčeniny, vyjadrené ako meď (Cu)	

Mangán a jeho zlúčeniny, vyjadrené ako mangán (Mn)	

Nikel a jeho zlúčeniny, vyjadrené ako nikel (Ni)	

Vanád a jeho zlúčeniny, vyjadrené ako vanád (V)	

Tieto priemerné hodnoty sa vzťahujú aj na plynné a výparové formy príslušných emisií ťažkých kovov, ako aj ich zlúčenín.
1.4. Priemerné limitné hodnoty emisií (mg/Nm3) pre dioxíny a furány, ak odoberanie vzoriek trvá minimálne 6 hodín a maximálne 8 hodín. Limitná hodnota emisií platí pre celkovú koncentráciu dioxínov a furánov vypočítanú v súlade s časťou 2.

Dioxíny a furány	
0,1	

1.5. Limitné hodnoty emisií (mg/Nm3) pre oxid uhoľnatý (CO) v odpadových plynoch: 

a) 50 ako denná priemerná hodnota;

b) 100 ako polhodinová priemerná hodnota;

c) 150 ako desaťminútová priemerná hodnota.

Príslušný orgán môže povoliť výnimky z limitných hodnôt emisií stanovených v tomto bode pre spaľovne odpadov využívajúce technológiu spaľovania vo fluidizovanom lôžku za predpokladu, že v povolení je stanovená limitná hodnota emisií pre oxid uhoľnatý (CO) maximálne 100 mg/Nm3 ako hodinová priemerná hodnota.				III.  EMISNÉ LIMITY PRE SPAĽOVNE ODPADOV 
1.	Emisné limity
Podmienky platnosti EL	
Štandardné stavové podmienky, suchý plyn, O2 ref: 11 % objemu 	

Ak sa výlučne spaľuje odpadový olej:Chyba! Záložka nie je definovaná.)
štandardné stavové podmienky, suchý plyn, O2 ref: 3 % objemu,	

Ak sa odpad spaľuje v atmosfére obohatenej kyslíkom, možno určiť iný O2 ref, ktorý zodpovedá daným podmienkam.	

Ak sa emisie znečisťujúcich látok zo spaľovania nebezpečných odpadov znižujú  čistením odpadových plynov, prepočet na O2 ref sa vykoná len v prípade, ak skutočný obsah O2 je vyšší ako hodnota určeného O2 ref. Hodnota O2 sa zisťuje v rovnakom intervale, ako je príslušná znečisťujúca látka spaľovaná.	

Znečisťujúca látka	
Emisný limit [mg/m3]	

Denný priemer	
Polhodinový priemer	

	
A  [100 %]  	
B  [97 %] 	

TZL	
10	
 30	
10	

SO2	
50	
200	
 50	

NOX	
 200, 4001)	
  4002)	
 2002)            	

TOC	
10	
20	
10	

HCl	
10	
 60	
 10              	

HF	
 1	
  4	
  2                 	

CO3)	
50	
100	
Krátkodobý priemer 4)   C [95 %]	

	
	
150	

        Ťažké kovy 	
Priemerná hodnota 5)  	

Cd + Tl 	
spolu 0,05	

Hg	
0,05	

Sb + As + Pb + Cr + Co + Cu + Mn + Ni +V  	
spolu 0,5	

Priemerná  hodnota 6)	

PCDD + PCDF 6)	
0,1 ng TEQ/m3	

1)  Platí pre jestvujúce zariadenia s kapacitou do 6 t/h.
2)  Pre jestvujúce zariadenia s  kapacitou do 6 t/h sa emisné limity pre NOX vyjadrené ako polhodinový priemer neuplatňujú.
3)  Pre spaľovne odpadov na princípe fluidného lôžka možno určiť iné emisné limity CO,  nie však vyššie ako 100 mg/m3 ustanovené ako hodinovú priemernú hodnotu.
4)  Platí pre 10-minútové priemerné hodnoty. 
5)  Platí pre priemerné hodnoty počas odberu vzorky v trvaní najmenej 30 min a najviac 8 h.
6)  Platí pre priemerné hodnoty počas odberu vzorky v trvaní najmenej 6 h a najviac 8 h.   

								

								
	
2. Limitné hodnoty emisií platné za okolností opísaných v článku 46 ods. 6 a článku 47. 

Celková koncentrácia prachu v emisiách do ovzdušia pochádzajúcich zo spaľovne odpadov nesmie za žiadnych okolností presiahnuť 150 mg/Nm3, vyjadrená ako polhodinová priemerná hodnota. Nesmú byť prekročené limitné hodnoty emisií do ovzdušia pre TOC a CO stanovené v bodoch 1.2 a 1.5 písm. b).	N	VE		
2.   Emisné limity platné počas stavov uvedených v § 24 počas mimoriadnych stavov
-	pri prekročení emisného limitu alebo pri poruche
Pri prevádzke spaľovne odpadov počas stavov uvedených v § 24 ods. 2, v žiadnom prípade nesmú byť prekročené tieto emisné limity pre uvedené znečisťujúce látky: 
a)	TZL: 150 mg/m3vyjadrený ako polhodinová priemerná hodnota,
b)	TOC a CO: ako polhodinová priemerná hodnota uvedená v stĺpci A alebo B tabuľky bodu 1 tejto časti. 

	3. Členské štáty môžu ustanoviť pravidlá, ktorými sa riadia výnimky stanovené v tejto časti.

ČASŤ 4 Stanovenie limitných hodnôt emisií do ovzdušia pre spoluspaľovanie odpadu

1. Keď v tabuľke v tejto časti nie je stanovená špecifická celková limitná hodnota emisií „C“, používa sa tento vzorec (pravidlo miešania).

Limitná hodnota emisií pre každú jednotlivú znečisťujúcu látku a CO v odpadových plynoch, ktoré vznikajú pri spoluspaľovaní odpadu, sa vypočítava takto:

                     Vodpad × Codpad + Vproces × Cproces
                            -----------------------------------------------------------   = C
                                                  Vodpad + Cproces 

Vodpad:	
objem odpadových plynov vznikajúcich výhradne pri spaľovaní odpadov určený z odpadov s najnižšou hodnotou spalného tepla uvedených v povolení a vzťahuje sa na podmienky stanovené v tejto smernici.
Ak výsledné množstvo tepla uvoľneného pri spaľovaní nebezpečných odpadov dosahuje menej ako 10 % celkového množstva tepla uvoľneného v zariadení, musí sa Vodpad vypočítať z (teoretického) množstva odpadov, pri spaľovaní ktorých by sa uvoľnilo 10 % tepla pri konštantnom celkovom množstve tepla.	

Codpad:	
limitné hodnoty emisií pre spaľovne odpadov stanovené v časti 3.	

Vproces:	
objem odpadového plynu vznikajúceho pri procesoch používaných v zariadení vrátane spaľovania povolených palív, ktoré sa v zariadení bežne používajú (bez odpadov), určený na základe referenčného obsahu kyslíka stanoveného v právnych predpisoch Únie alebo vnútroštátnych právnych predpisoch. Ak pre tento druh zariadenia neexistujú právne predpisy, musí sa použiť skutočný obsah kyslíka v odpadovom plyne nezriedený pridaním vzduchu, ktorý je pre tento proces zbytočný.	

Cproces:	
limitné hodnoty emisií stanovené v tejto časti pre určité priemyselné činnosti alebo v prípade, že takéto hodnoty neexistujú, limitné hodnoty emisií zo zariadení, ktoré vyhovujú vnútroštátnym zákonom, iným právnym predpisom a správnym opatreniam pre takéto zariadenia, ak spaľujú bežne povolené palivá (bez odpadov). Ak tieto opatrenia neexistujú, použijú sa limitné hodnoty emisií stanovené v povolení. Ak tieto hodnoty nie sú stanovené ani v povolení, použijú sa skutočné hmotnostné koncentrácie. 	

C:	
celkové limitné hodnoty emisií pri obsahu kyslíka stanoveného v tejto časti pre určité priemyselné činnosti a určité znečisťujúce látky alebo v prípade, že takéto hodnoty neexistujú, celkové limitné hodnoty emisií, ktorými sa nahrádzajú limitné hodnoty emisií stanovené v špecifických prílohách k tejto smernici. Celkový obsah kyslíka, ktorým sa nahradí referenčný obsah kyslíka, sa vypočíta na základe vyššie uvedeného obsahu, pričom sa rešpektujú parciálne objemy.

Všetky limitné hodnoty emisií sa vypočítavajú pri teplote 273,15 K, tlaku 101,3 kPa a po korekcii obsahu vodných pár v odpadových plynoch.

Členské štáty môžu ustanoviť pravidlá, ktorými sa riadia výnimky stanovené v tejto časti.
				I.	EMISNÉ LIMITY PRE ZARIADENIA  NA SPOLUSPAĽOVANIE  ODPADOV 

1.	Emisné limity pre zariadenia na spoluspaľovanie odpadov 
Pre zariadenia, v ktorých sa spoluspaľujú odpady, platia emisné limity pre určené znečisťujúce látky a  ustanovené ako celkový emisný limit „C“ v súlade s podmienkami platnosti emisných  limitov uvedených ďalej. 
Ak pre znečisťujúcu látku a technológiu nie je uvedený celkový emisný limit „C“, použije sa na výpočet emisného limitu, ktorý je vyjadrený ako modifikovaný vážený priemer, nasledujúci  vzťah:

Podmienky platnosti EL	
Štandardné stavové podmienky, suchý plyn, 
O2 ref:
-	pre určité priemyselné činnosti a určité ZL tak, ako je ustanovený v tejto časti,
- ak nie je v tejto časti ustanovený, vypočíta sa ako vážený priemer, pričom sa  zohľadnia parciálne objemy odpadových plynov pôvodom z priemyselnej činnosti a  plynov zo spaľovania odpadu	

Ak sa emisie znečisťujúcich látok zo spoluspaľovania nebezpečných odpadov znižujú  čistením odpadových plynov, prepočet na O2 ref sa vykoná len v prípade, ak skutočný obsah O2 je vyšší ako hodnota určeného O2 ref; hodnota O2 sa zisťuje v rovnakom intervale, ako je príslušná znečisťujúca látka spaľovaná.	

Ak sa odpad spoluspaľuje v atmosfére obohatenej kyslíkom, možno určiť iný O2 ref,  ktorý zodpovedá osobitným podmienkam procesu.	

Prepočet hmotnostných koncentrácií na ustanovené stavové podmienky je uvedený v prílohe č. 8 druhej časti  písm. C.	

	

C	
Celková hodnota emisného limitu pre vybrané technológie a určité znečisťujúce látky pri O2 ref 	

Vodpad

	
Objem spalín výlučne zo spaľovania odpadov určený podľa odpadu s najnižšou  výhrevnosťou uvedenou v súhlase alebo integrovanom povolení a vztiahnutý na podmienky tejto vyhlášky.	

Ak množstvo uvoľneného tepla zo spaľovania odpadu je menej ako 10 % z celkového tepla uvoľneného v zariadení, vypočíta sa hodnota Vodpad z teoretického množstva odpadu, spálením ktorého by sa uvoľnilo 10 % z celkového uvoľneného tepla.  	

Codpad	
Emisné limity pre relevantné znečisťujúce látky platné pre spaľovne odpadov uvedené v tretej časti.           	

Vproces

Objem odpadových plynov zo zariadenia príslušného procesu vrátane spaľovania povolených a v procese bežne používaných palív okrem odpadov:
-	pri zohľadnení O2 ref ustanoveného pre daný proces alebo zariadenie v tomto predpise,
-	ak pre daný proces nie je O2 ref ustanovený, použije sa skutočný obsah O2 v odpadovom plyne; množstvo vzduchu pridané na zrieďovanie, prebytočné pre technologicky proces, sa odrátava. 	

Cproces	
Určuje povolenú hmotnostnú koncentráciu ZL pre daný technologický proces bez spaľovania odpadov. Ako Cproces  sa uvedie: 
1. hodnota Cproces uvedená v bode 3.2.1 až 3.2.3 tejto časti, ak ide o zariadenie na spaľovanie palív  spaľujúce  tuhé  palivo  a kvapalné palivo, 
2. ak ide o zariadenie  na spaľovanie palív spaľujúce plynné palivo,
emisný limit uvedený v  tretej a štvrtej časti prílohy č. 4, 
3. emisný limit  pre  vybraný technologický proces  so štandardným palivom	

Ak emisné limity pre danú technológiu a znečisťujúcu látku nie sú ustanovené právnym predpisom, použijú sa emisné limity určené v súhlase alebo integrovanom povolení. Ak tieto nie sú určené, použijú sa skutočné  hmotnostné koncentrácie emisií. 	

	2. Osobitné ustanovenia pre cementové pece na spoluspaľovanie odpadov

2.1. Limitné hodnoty emisií stanovené v bodoch 2.2 a 2.3 sa uplatňujú ako denné priemerné hodnoty pre celkové množstvo prachu, HCl, HF, NOx, SO2 a TOC (pre kontinuálne merania), ako priemerné hodnoty počas odoberania vzoriek, ktoré trvá minimálne 30 minút a maximálne 8 hodín pre ťažké kovy, a ako priemerné hodnoty počas odoberania vzoriek, ktoré trvá minimálne 6 hodín a maximálne 8 hodín pre dioxíny a furány. 

Všetky hodnoty sa vzťahujú na 10 % obsah kyslíka. 

Polhodinové priemerné hodnoty sú potrebné iba na výpočet denných priemerných hodnôt.
2.2.  C – Celkové limitné hodnoty emisií (mg/Nm3 s výnimkou dioxínov a furánov) pre tieto znečisťujúce látky

7,5
	
C	

Celkové množstvo prachu	
30	

HCl	
10	

HF	
1	

NOx	
500 (1)	

Cd + Tl	
0,05	

Hg	
0,05	

Sb + As + Pb + Cr + Co + Cu + Mn + Ni + V	
0,5	

Dioxíny a furány (ng/Nm3)	
0,1	

(1) Do 1. januára 2016 môže príslušný orgán povoliť výnimky z limitných hodnôt pre NOx pre Lepol pece a dlhé rotačné pece za predpokladu, že v povolení je stanovená celková limitná hodnota emisií pre NOx maximálne 800 mg/Nm3.
----------------------------------------------------------------------------

2.3.  C – Celkové limitné hodnoty emisií (mg/Nm3) pre SO2 a TOC

Znečisťujúca látka	
C	

SO2	
50	

TOC	
10	

Príslušný orgán môže povoliť výnimky pre limitné hodnoty emisií stanovené v tomto bode v prípadoch, keď TOC a SO2 nevznikajú spoluspaľovaním odpadov.
2.4. C – Celkové limitné hodnoty emisií pre CO 

Príslušný orgán môže stanoviť limitné hodnoty emisií pre CO.				
2. Emisné limity pre spoluspaľovanie odpadov v cementárskej peci 
Emisné limity           
Podmienky platnosti EL	
Štandardné stavové podmienky, suchý plyn, O2 ref: 10 %  objemu	

Emisné limity platia 
-	pre TZL, SO2, NOx, HCl, HF a TOC (pre kontinuálne monitorovanie) ako denné priemery,
- pre ťažké kovy ako priemerné hodnoty počas odberu vzorky v trvaní najmenej 30 min a najviac 8 h,
- pre PCDD+PCDF - ako priemerné hodnoty počas odberu vzorky v trvaní najmenej 6 h a najviac 8 h.
Priemerné polhodinové hodnoty koncentrácie potrebné len na výpočet dennej priemernej hodnoty.	

Znečisťujúca látka	
C -  celkové emisné limity [mg/m3]	

TZL	
30	

SO2	
501)	

NOX	
5002)  	

CO	
Emisný limit pre CO možno určiť osobitne.	

TOC 	
101)	

HF	
 1	

HCl	
10	

Cd + Tl 3)	
0,05	

Hg 3)	
0,05	

Sb + As + Pb + Cr + Co + Cu + Mn + Ni+ V 	
0,5	

PCDD + PCDF	
          0,1 ng TEQ/m3	

1) Ak celkové  množstvo emisií SO2 alebo TOC nepochádza zo spaľovania odpadov, možno určiť inú hodnotu emisného limitu. 
2) Do 1. januára 2016 možno pre cementárske rotačné pece a pece LEPOL udeliť výnimku; v takom prípade  emisný limit  pre NOx nesmie prekročiť hodnotu 800 mg/m3. 

								
								
	3. Osobitné ustanovenia pre spaľovacie zariadenia, ktoré spoluspaľujú odpady

3.1.  Cproces vyjadrené ako denné priemerné hodnoty (mg/Nm3) platné do dátumu stanoveného v článku 82 ods. 5 

Na určenie celkového menovitého tepelného príkonu spaľovacích zariadení sa uplatňujú agregačné pravidlá vymedzené v článku 29. Polhodinové priemerné hodnoty sú potrebné iba na výpočet denných priemerných hodnôt.

Cproces pre tuhé palivá s výnimkou biomasy (obsah O2  6 %):

Znečisťujúce látky	
< 50 MWth	
50-100 MWth	
100 až 300 MWth	
> 300 MWth	

SO2	
—	
850	
200	
200	

NOx	
—	
400	
200	
200	

Prach	
50	
50	
30	
30	

Cproces pre biomasu (obsah O2 6 %):

Znečisťujúce látky	
< 50 MWth	
50 až 100 MWth	
100 až 300 MWth	
> 300 MWth	

SO2	
—	
200	
200	
200	

NOx	
—	
350	
300	
200	

Prach	
50	
50	
30	
30	

Cproces pre kvapalné palivá (obsah O2 3 %):

látky	
< 50 MWth	
50 až 100 MWth	
100 až 300 MWth	
> 300 MWth	

SO2	
—	
850	
400 až 200
(lineárny pokles pri raste výkonu od 100 do 300 MWth)	
200	

NOx	
—	
400	
200	
200	

Prach	
50	
50	
30	
30	

3.2. Cproces vyjadrené ako denné priemerné hodnoty (mg/Nm3) platné od dátumu stanoveného v článku 82 ods. 6 

Na určenie celkového menovitého tepelného príkonu spaľovacích zariadení sa uplatňujú agregačné pravidlá vymedzené v článku 29. Polhodinové priemerné hodnoty sú potrebné iba na výpočet denných priemerných hodnôt.
3.2.1. Cproces pre spaľovacie zariadenia uvedené v článku 30 ods. 2 s výnimkou plynových turbín a plynových motorov 

Cproces pre tuhé palivá s výnimkou biomasy (obsah O2 6 %):

Znečisťujúca látka	
< 50 MWth	
50-100 MWth	
100 až 300 MWth	
> 300 MWth	

SO2	
—	
400 pre rašelinu: 300	
200	
200	

NOx	
—	
300
pre práškové hnedé uhlie: 400	
200	
200	

Prach	
50	
30	
25
pre rašelinu: 20	
20	

Cproces pre biomasu (obsah O2 6 %):

nečisťujúca látka	
< 50 MWth	
50 až 100 MWth	
100 až 300 MWth	
> 300 MWth	

SO2	
—	
200	
200	
200	

NOx	
—	
300	
250	
200	

Prach	
50	
30	
20	
20	

Cproces pre kvapalné palivá (obsah O2 3 %):

Znečisťujúca látka	
< 50 MWth	
50 až 100 MWth	
100 až 300 MWth	
> 300 MWth	

SO2	
—	
350	
250	
200	

NOx	
—	
400	
200	
150	

Prach	
50	
30	
25	
20 	

3.2.2. Cproces pre spaľovacie zariadenia uvedené v článku 30 ods. 3 s výnimkou plynových turbín a plynových motorov 

Cproces pre tuhé palivá s výnimkou biomasy (obsah O2 6 %):

Znečusťujúca látka	
< 50 MWth	
50-100 MWth	
100 až 300 MWth	
> 300 MWth	

SO2	
—	
400
pre rašelinu: 300	
200
pre rašelinu: 300 okrem prípadov spaľovania vo fluidizovanom lôžku: 250	
150
pre cirkulačné alebo tlakové spaľovanie vo fluidizovanom lôžku alebo v prípade spaľovania rašeliny pre všetky druhy spaľovania vo fluidizovanom lôžku: 200	

NOx	
—	
300
pre rašelinu: 250	
200	
150
pre spaľovanie práškového hnedého uhlia: 200	

Prach	
50	
20	
20	
10
pre rašelinu: 20	

Cproces pre biomasu (obsah O2 6 %):

Znečisťujúca látka	
< 50 MWth	
50 až 100 MWth	
100 až 300 MWth	
> 300 MWth	

SO2	
—	
200	
200	
150	

NOx	
—	
250	
200	
150	

Prach	
50	
20	
20	
20	

Cproces pre kvapalné palivá (obsah O2 3 %):

ujúca látka	
< 50 MWth	
50 až 100 MWth	
100 až 300 MWth	
> 300 MWth	

SO2	
—	
350	
200	
150	

NOx	
—	
300	
150	
100	

Prach	
50	
20	
20	
10	

3.3.  C – Celková limitná hodnota emisií pre ťažké kovy (mg/Nm3) vyjadrená ako priemerná hodnota počas odoberania vzoriek, ktoré trvá minimálne 30 minút a maximálne 8 hodín (obsah O2 6 % pre tuhé palivá a 3 % pre kvapalné palivá)

Znečisťujúce látky	
C	

Cd + Tl	
0,05	

Hg	
0,05	

Sb + As + Pb + Cr + Co + Cu + Mn + Ni + V	
0,5	

3.4. C – Celková limitná hodnota emisií (ng/Nm3) pre dioxíny a furány vyjadrená ako priemerná hodnota meraná počas odoberania vzoriek, ktoré trvá minimálne 6 hodín a maximálne 8 hodín (obsah O2 6 % pre tuhé palivá a 3 % pre kvapalné palivá)

Znečisťujúca látka	
C	

Dioxíny a furány	
0,1	

				
3.   Špecifické požiadavky pre spaľovacie zariadenia, ktoré spoluspaľujú odpady
  
3.1 Podmienky prevádzkovania
       Spoluspaľovať odpady možno výlučne v kotloch s tepelným príkonom 5 MW a viac. Ak nehrozí riziko ohrozenia životného prostredia, možno spoluspaľovanie povoliť aj v kotle s menovitým tepelným príkonom (0,3 – 5) MW v závislosti od druhu, zloženia a množstva odpadu. 
3.2 Emisné limity  
Na určenie celkového menovitého príkonu spaľovacieho zariadenia platia agregačné pravidlá pre spaľovacie zariadenia uvedené v bode 1 prvej časti prílohy č. 4.
Emisné limity pre TZL, SO2 a NOx sa určia podľa vzťahu v bode 1. tejto časti pričom C proces pre dané znečisťujúce látky sú uvedené v bodoch 3.2.1 až 3.2.3 podľa  spaľovaného paliva.
Emisné limity pre ťažké kovy a PCDD + PCDF sú ustanovené v bode 3.2.4.

3.2.1 Tuhé palivá s výnimkou biomasy
  Cproces	
Štandardné stavové podmienky, suchý plyn, O2 ref:  6 % objemu	

Zariadenia na spoluspaľovanie odpadov, ktoré spaľujú domáce tuhé palivo a nie sú schopné plniť emisný limit pre SO2, môžu uplatňovať stupeň odsírenia podľa bodu 2 tretej časti a bodu 1 štvrtej časti prílohy č. 4. V takom prípade Codpad = 0 mg/m3.	

 Priemerné polhodinové hodnoty koncentrácie sú potrebné len na výpočet dennej priemernej hodnoty.	

Menovitý tepelný
príkon      [MW]      	
C procesmg/m3	

od	
do	
TZL	
SO2	
NOx	

A.1	
 Cproces  pre  veľké spaľovacie zariadenie začlenené ako jestvujúce zariadenie1) 
 a pre ostatné spaľovacie zariadenia  -  platné do 31. decembra 2015	

-	
< 50	

	

≥ 50	
 100	
50	
850 	
400 	

> 100	
 300	
30	
200
850 -200 2) 3)	
200, 3003)	

> 300	
-	
30	
200 	
200	

A.2	
Cproces  pre veľké spaľovacie zariadenia začlenené ako jestvujúce zariadenia1)    
   a pre ostatné spaľovacie zariadenia  -  platné od 1. januára 2016	

-	
< 50	
50	
- 1)	
- 1)	

≥ 50	
 100	
30	
400, 3003)	
300,
4004) 	

> 100	
 300	
25, 203)	
200  	
200 	

> 300	
-	
20	
200 	
200	

B.	
Cproces  pre  veľké spaľovacie zariadenie začlenené ako nové zariadenie1)
a pre ostatné spaľovacie zariadenia  - platné od 7. januára  2013	

-	
< 50	
50	
- 1)	
-1)	

≥ 50	
 100	
20	
400, 3004)	
300, 2504)	

> 100	
 300	
20	
200, 3003), 2506)	
200 	

> 300	
-	
10, 203)	
150, 2007)	
150, 2005)	

1) Pre SO2 a NOX platia emisné limity ustanovené v bode 1 štvrtej časti prílohy č. 4 podľa  MTP zariadenia.
2) Emisný limit sa vypočíta podľa vzťahu: EL= 1 175 - 3,25 x MTP; platí do 7. januára 2013.
3) Uvedená hodnota EL platí do 7. januára 2013.
4) Platí pre rašelinu.
5) Platí pre práškové hnedé uhlie.
6) Platí pre rašelinu okrem prípadov fluidného spaľovania.
7) Platí pre zariadenia s cirkulujúcou alebo pretlakovou fluidnou vrstvou alebo v prípade spaľovania rašeliny pre  všetky druhy spaľovania vo fluidnej vrstve.  
3.2.2 Biomasa
  Cproces	
Štandardné stavové podmienky, suchý plyn, 
O2 ref:  6 % objemu	

Zariadenia na spoluspaľovanie odpadov, ktoré spaľujú domáce tuhé palivo a nie sú schopné plniť emisný limit pre SO2, môžu uplatňovať stupeň odsírenia podľa bodu 2 tretej časti a bodu 1 štvrtej časti prílohy č. 4. V takom prípade Codpad = 0 mg/m3.	

Priemerné polhodinové hodnoty koncentrácie sú potrebné len na výpočet dennej priemernej hodnoty.	

Menovitý tepelný
príkon        [MW]      	
C procesmg/m3	

od	
do	
TZL	
SO2	
NOx	

A.1	
Cproces  pre  veľké spaľovacie zariadenie začlenené ako jestvujúce zariadenie1) 
 a pre ostatné spaľovacie zariadenia  -  platné do 31. decembra 2015	

-	
< 50	
50	
- 1)	
- 1)	

≥ 50	
 100	
50	
200	
350	

> 100	
 300	
30	
200	
300	

> 300	
-	
30	
200 	
200	

A.2	
 Cproces  pre veľké spaľovacie zariadenia začlenené ako jestvujúce zariadenia1)    
   a pre ostatné spaľovacie zariadenia  -  platné od 1. januára 2016	

-	
< 50	
50	
- 1)	
- 1)	

≥ 50	
 100	
30	
200	
300	

> 100	
 300	
20	
200	
250	

> 300	
-	
20	
200	
200	

B. 	
Cproces  pre  veľké spaľovacie zariadenie začlenené ako nové zariadenie1)
a pre ostatné spaľovacie zariadenia  - platné od 7. januára  2013	

-	
< 50	
50	
- 1)	
 - 1)	

≥ 50	
 100	
20	
200	
250	

> 100	
 300	
20	
200	
200	

> 300	
	
20	
150	
150	

1) Pre SO2 a NOX platia emisné limity ustanovené v bode 1 štvrtej časti prílohy č. 4 podľa  MTP zariadenia.

1.2.3	Kvapalné palivá s výnimkou plynových turbín a zážihových motorov

Cproces	
Štandardné stavové podmienky, suchý plyn, O2 ref: 3 % objemu	

Priemerné polhodinové hodnoty koncentrácie sú potrebné len na výpočet dennej priemernej hodnoty.	

Menovitý tepelný
príkon         [MW] 	
C procesmg/m3	

od	
do	
TZL	
SO2	
       NOx	

A.1	
Cproces  pre  veľké spaľovacie zariadenie začlenené ako jestvujúce zariadenie1) 
 a pre ostatné spaľovacie zariadenia  -  
platné do 31. decembra 2015	

-	
<  50	
50	
-1)	
-1)	

> 50	
 100	
50	
850	
400	

> 100	
 300	
30	
400 - 2002)	
200	

> 300	
-	
30	
200	
200	

A.2	
Cproces  pre veľké spaľovacie zariadenia začlenené ako jestvujúce zariadenia1)    
   a pre ostatné spaľovacie zariadenia  -  platné od 1. januára 2016	

-	
<  50	
50	
- 1)	
- 1)	

> 50	
 100	
30	
350	
400	

> 100	
 300	
25	
250	
200	

> 300	
-	
20	
200	
150	

B. 	
Cproces  pre  veľké spaľovacie zariadenie začlenené ako nové zariadenie1)
a pre ostatné spaľovacie zariadenia  - platné od 7. januára  2013	

-	
<  50	
50	
- 1)	
- 1)	

> 50	
 100	
20	
350	
300	

> 100	
 300	
20	
200	
150	

> 300	
-	
10	
150	
100	

1) Pre SO2 a NOX platí Cproces ustanovené v bode 2 štvrtej časti prílohy č. 4.
2) Emisný limit  sa  vypočíta  podľa vzťahu  EL = 500 - 1 x MTP. 

3.2.4 Emisné limity pre ťažké kovy a PCDD+PCDF
Podmienky platnosti EL	
Štandardné stavové podmienky, suchý plyn,
-	tuhé palivá: O2 ref:  6 % objemu
-	kvapalné palivá: O2 ref: 3 % objemu	

Emisné limity platia
- pre ťažké kovy ako priemerné hodnoty počas odberu vzorky v trvaní najmenej 30 min a najviac 8 h,
- pre PCDD+PCDF - ako priemerné hodnoty počas odberu vzorky v trvaní najmenej 6 h a najviac 8 h.	

Znečisťujúca látka	
C - celkový emisný limit [mg/m3]	

Cd + Tl 	
  0,05	

Hg 	
  0,05	

Sb + As + Pb + Cr + Co + Cu + Mn + Ni + V 	
0,5	

PCDD + PCDF 	
0,1 ng TEQ/m3	

								

								
								
	4. Osobitné ustanovenia pre zariadenia na spoluspaľovanie odpadov v priemyselných odvetviach, na ktoré sa nevzťahujú body 2 a 3 tejto časti

4.1. C – Celková limitná hodnota emisií (mg/Nm3) pre dioxíny a furány vyjadrená ako priemerná hodnota meraná počas odoberania vzoriek, ktoré trvá minimálne 6 hodín a maximálne 8 hodín:

Znečisťujúca látka	
C	

Dioxíny a furány	
0,1	

4.2. C – Celková limitná hodnota emisií (mg/Nm3) pre ťažké kovy vyjadrená ako priemerné hodnoty počas odoberania vzoriek, ktoré trvá minimálne 30 minút a maximálne 8 hodín:

Znečisťujúca látka	
C	

Cd + Tl	
0,05	

Hg	
0,05	

				
4. Osobitné požiadavky pre spoluspaľovanie odpadov v ostatných priemyselných  procesoch
Emisné limity  
Podmienky platnosti EL	
Štandardné stavové podmienky, suchý plyn, 	

Emisné limity platia 
- pre ťažké kovy ako priemerné hodnoty počas odberu vzorky v trvaní najmenej 30 min a najviac 8 h,
- pre PCDD+PCDF - ako priemerné hodnoty počas odberu vzorky v trvaní najmenej 6 h a najviac 8 h.	

Znečisťujúca látka	
C - celkový emisný limit [mg/m3]	

Cd + Tl	
0,05	

Hg 	
0,05	

PCDD + PCDF	
0,1 ng TEQ/m3	

Ďalšie znečisťujúce látky	
Emisné limity pre relevantné ZL sa vypočítajú podľa  vzťahu  uvedeného  v bode  1 tejto časti.	

								
	ČASŤ 5

Limitné hodnoty emisií pre vypúšťanie odpadových vôd vznikajúcich pri čistení odpadových plynov

Znečisťujúce látky	
Limitné hodnoty emisií pre nefiltrované vzorky (mg/l s výnimkou dioxínov a furánov)	

1. Celkové množstvo nerozpustných tuhých látok, ako sú vymedzené v prílohe I smernice 91/271/EHS	
(95 %)
30	
(100%)
45	

2.Ortuť a jej zlúčeniny, vyjadrené ako ortuť (Hg)	
0,03	

3. Kadmium a jeho zlúčeniny, vyjadrené ako kadmium (Cd)	
0,05	

4. Tálium a jeho zlúčeniny, vyjadrené ako tálium (Tl)	
0,05	

5. Arzén a jeho zlúčeniny, vyjadrené ako arzén (As)	
0,15	

6. Olovo a jeho zlúčeniny, vyjadrené ako olovo (Pb)	
0,2	

7. Chróm a jeho zlúčeniny, vyjadrené ako chróm (Cr)	
0,5	

8. Meď a jej zlúčeniny, vyjadrené ako meď (Cu)	
0,5	

9. Nikel a jeho zlúčeniny, vyjadrené ako nikel (Ni)	
0,5	

10. Zinok a jeho zlúčeniny, vyjadrené ako zinok (Zn)	
1,5	

11. Dioxíny a furány	
0,3 ng/l	

							
	ČASŤ 6 

Monitorovanie emisií

1. Meracie techniky

1.1.  Merania na stanovenie koncentrácií látok znečisťujúcich ovzdušie a vody sa vykonávajú reprezentatívne.

N	

VM

	

§ 10
O 9 

(9) Kontinuálne merania a diskontinuálne merania na stanovenie koncentrácie znečisťujúcich látok v odpadovom plyne, odbery vzoriek a analýzy všetkých znečisťujúcich látok vrátane polychlórovaných dibenzodioxínov a polychlórovaných dibenzofuránov sa vykonávajú 
a)	reprezentatívne,
b)	v súlade s požiadavkami na štandardnú metodiku merania podľa § 15. 	

Č	

Čiastočná transpozícia – nevzťahuje sa na emisie do vody.
	
	1.2. Odber vzoriek a analýza všetkých znečisťujúcich látok vrátane dioxínov a furánov, ako aj zabezpečovanie kvality automatizovaných systémov merania a referenčné metódy merania na ich kalibráciu sa vykonávajú v súlade s normami CEN. 

Ak nie sú dostupné normy CEN, použijú sa normy ISO, vnútroštátne alebo iné medzinárodné normy, na základe ktorých sa zabezpečia údaje rovnocennej vedeckej kvality.

Automatizované systémy  merania sa kontrolujú prostredníctvom paralelných meraní referenčnými metódami najmenej raz ročne.
	N	VM

VM

	§ 15
O 3

§ 14
O 5	(3) Reprezentatívne odbery vzoriek, chemické analýzy jednotlivých znečisťujúcich látok, diskontinuálne merania a kontinuálne merania, kalibrácie, skúšky, inšpekcie zhody a porovnávacie merania automatizovaných meracích systémov emisií so štandardnými  referenčnými metódami, technické výpočty hodnôt veličín, ktorými sú určené emisné požiadavky, a výpočty množstva emisie sa vykonávajú v súlade so štandardnou normalizovanou metodikou, ktorá sa pre danú činnosť určuje v poradí podľa 
a)	osobitného predpisu, ktorý sa vzťahuje na danú emisnú požiadavkuChyba! Záložka nie je definovaná.) alebo na požiadavku na kvalitu ovzdušia,Chyba! Záložka nie je definovaná.) predpisu príslušného orgánu alebo inštitúcie Európskej únie, Organizácie Spojených národov, medzinárodnej zmluvy alebo dohovoru, ktorými je Slovenská republika viazaná,)
b)	slovenskej technickej normy, ktorou sa preberá norma alebo technická špecifikácia Európskeho výboru pre normalizáciu CEN, 
c)	slovenskej technickej normy, ktorou sa preberá medzinárodná norma ISO, 
d)	slovenskej technickej normy STN, slovenskej technickej národnej informácie alebo inej slovenskej národnej technickej špecifikácie, 
e)	inej zahraničnej normy alebo technickej špecifikácie určenej v referenčnom dokumente inštitúcie Európskej únie o najlepšej dostupnej technike, 
f)	inej zahraničnej normy alebo technickej špecifikácie určenej podľa požiadaviek slovenskej technickej normy, ktorou sa preberá technická špecifikácia Európskeho výboru pre normalizáciu pre výber normalizovaných metód pre meranie emisií zo stacionárnych zdrojov,) na základe ktorej sa zabezpečia údaje rovnocennej vedeckej kvality, ak je pre danú činnosť vydaná.

(5) Periodická kontrola automatizovaného meracieho systému vrátane oprávnenej skúšky správnosti kalibračnej alebo inej zodpovedajúcej funkcie prostredníctvom paralelných meraní referenčnými metódami, ak sú, sa vykonáva v intervale  najmenej raz za kalendárny rok, ak 
c)	neustanovuje inak osobitný predpis,Chyba! Záložka nie je definovaná.)
d)	kratší interval nie je určený v dokumentácii automatizovaného meracieho systému alebo v  povolení. 
	Ú	Vzhľadom na to, že vecne zhodné požiadavky smernice  sú aj pre výrobu oxidu titaničitého, zariadenia používajúce rozpúšťadlá a spaľovacie zariadenia, príslušné body smernice sú transponované „komplexne“  v jednom § 15 ods. 3 vyhlášky. Podrobnejšie poznámky viď. k Čl. 70 bod 2 smernice. 

Spoločné ustanovenie pre automatizované meracie systémy pre všetky zaradenia.

	1.3.  Na úrovni dennej limitnej hodnoty emisií nesmú hodnoty 95 % intervalu spoľahlivosti jednotlivého výsledku merania presiahnuť tieto percentuálne podiely limitných hodnôt emisií:
Oxid uhoľnatý:	
10 %	

Oxid siričitý:	
20 %	

Oxid dusičitý:	
20 %	

Celkové množstvo prachu:	
30 %	

Celkové množstvo organického uhlíka:	
30 %	

Chlorovodík:	
40 %	

Fluorovodík:	
40 %.	

Periodické merania emisií do ovzdušia a vôd sa musia vykonávať v súlade s bodmi 1.1. a 1.2.		

VM

VM	

§ 10
O 9

§ 15
O 3

	

(9) Kontinuálne merania a diskontinuálne merania na stanovenie koncentrácie znečisťujúcich látok v odpadovom plyne, odbery vzoriek a analýzy všetkých znečisťujúcich látok vrátane polychlórovaných dibenzodioxínov a polychlórovaných dibenzofuránov sa vykonávajú 
a)	reprezentatívne,
b)	v súlade s požiadavkami na štandardnú metodiku merania podľa § 15.

(3) Reprezentatívne odbery vzoriek, chemické analýzy jednotlivých znečisťujúcich látok, diskontinuálne merania a kontinuálne merania, kalibrácie, skúšky, inšpekcie zhody a porovnávacie merania automatizovaných meracích systémov emisií so štandardnými  referenčnými metódami, technické výpočty hodnôt veličín, ktorými sú určené emisné požiadavky, a výpočty množstva emisie sa vykonávajú v súlade so štandardnou normalizovanou metodikou, ktorá sa pre danú činnosť určuje v poradí podľa 
a)	osobitného predpisu, ktorý sa vzťahuje na danú emisnú požiadavkuChyba! Záložka nie je definovaná.) alebo na požiadavku na kvalitu ovzdušia,Chyba! Záložka nie je definovaná.) predpisu príslušného orgánu alebo inštitúcie Európskej únie, Organizácie Spojených národov, medzinárodnej zmluvy alebo dohovoru, ktorými je Slovenská republika viazaná,)
b)	slovenskej technickej normy, ktorou sa preberá norma alebo technická špecifikácia Európskeho výboru pre normalizáciu CEN, 
c)	slovenskej technickej normy, ktorou sa preberá medzinárodná norma ISO, 
d)	slovenskej technickej normy STN, slovenskej technickej národnej informácie alebo inej slovenskej národnej technickej špecifikácie, 
e)	inej zahraničnej normy alebo technickej špecifikácie určenej v referenčnom dokumente inštitúcie Európskej únie o najlepšej dostupnej technike, 
f)	inej zahraničnej normy alebo technickej špecifikácie určenej podľa požiadaviek slovenskej technickej normy, ktorou sa preberá technická špecifikácia Európskeho výboru pre normalizáciu pre výber normalizovaných metód pre meranie emisií zo stacionárnych zdrojov,) na základe ktorej sa zabezpečia údaje rovnocennej vedeckej kvality, ak je pre danú činnosť vydaná.

Č	

Čiastočná transpozícia – nevzťahuje sa na emisie do vody.

Spoločné ustanovenie pre diskontinuálne merania pre všetky zaradenia.
	
	2. Merania týkajúce sa látok znečisťujúcich ovzdušie

2.1. Musia sa vykonávať tieto merania súvisiace s látkami znečisťujúcimi ovzdušie: 

a) kontinuálne merania týchto látok: NOx za predpokladu, že sú stanovené limitné hodnoty emisií, ďalej CO, celkové množstvo prachu, TOC, HCl, HF, SO2;

b) kontinuálne merania týchto prevádzkových ukazovateľov procesu: teplota v blízkosti vnútornej steny alebo na inom reprezentatívnom mieste spaľovacej komory, ktoré schválil príslušný orgán, koncentrácia kyslíka, tlak, teplota a obsah vodných pár v odpadovom plyne;

c) najmenej dve merania ťažkých kovov a dioxínov a furánov za rok; počas prvých 12 mesiacov prevádzky sa však musí vykonať vždy aspoň jedno meranie za tri mesiace.
	
N	
VM

VM

VM	
§ 10
O 1

§ 10
O 2
P a)
P b)

§ 10
O 5	
(1) Ak ide o zariadenia na spaľovanie odpadov a nie je povolené inak, kontinuálnym meraním sa zisťuje hmotnostná koncentrácia a množstvo emisie pre
a)	tuhé znečisťujúce látky,
b)	oxid uhoľnatý,
c)	oxidy dusíka vyjadrené ako oxid dusičitý, ak je pre ne určený emisný limit, 
d)	organické znečisťujúce látky vo forme plynov a pár vyjadrené ako celkový organický uhlík,
e)	oxid siričitý, 
f)	plynné zlúčeniny chlóru vyjadrené ako chlorovodík,
g)	plynné zlúčeniny fluóru vyjadrené ako fluorovodík.

(2) Okrem údajov podľa odseku 1 sa kontinuálnym meraním zisťuje
a)	objemová koncentrácia kyslíka, tlak a teplota v mieste merania hodnôt emisných veličín,
b)	teplota spalín na vnútornej stene spaľovacieho priestoru za posledným prívodom vzduchu, alebo na inom povolenom reprezentatívnom mieste spaľovacej komory, 
(5) Údaje o dodržaní určených emisných limitov ťažkých kovov, polychlórovaných dibenzodioxínov a polychlórovaných dibenzofuránov a plynných znečisťujúcich látok podľa odsekov 3 a 4 sa zisťujú periodickým meraním najmenej raz za
a)	tri mesiace počas prvého roka prevádzky,
b)	šesť mesiacov v ďalších rokoch prevádzky, ak nie je podľa odseku 6 určené inak. 
	
Ú		
	2.2.  Doba zdržania, ako aj minimálna teplota a obsah kyslíka v odpadových plynoch sa musia overovať vhodným spôsobom aspoň raz pri uvedení spaľovne odpadov alebo zariadenia na spoluspaľovanie odpadov do prevádzky a v najnepriaznivejších predpokladaných prevádzkových podmienkach.	N	VM	§ 10
O 7	(7) Čas zotrvania spalín v spaľovacom priestore, najmenšia teplota a obsah kyslíka v spalinách za posledným prívodom spaľovacieho vzduchu a účinnosť spaľovania odpadu, ak je určená, sa zisťujú kvalifikovaným spôsobom v termínoch a za podmienok, ktoré sa vzťahujú na jednorazové meranie alebo technický výpočet, a to pri najmenej priaznivých podmienkach, ktoré sa očakávajú z hľadiska druhu a množstva spaľovaného odpadu, ak sa v odôvodnených prípadoch podľa § 6 ods. 4 nezisťujú periodicky.	Ú		
	2.3.  Kontinuálne meranie množstva HF je možné vynechať, ak sa používajú také stupne čistenia HCl, ktoré zabezpečujú, že sa neprekračuje limitná hodnota emisií pre HCl. V takom prípade sa musia vykonávať periodické merania emisií HF tak, ako je stanovené v bode 2.1 písm. c).	N	VM	§ 10
O 4	(4) Kontinuálne meranie plynných zlúčenín fluóru vyjadrených ako fluorovodík možno nahradiť periodickým meraním, ak sa vykonáva také odlučovanie chlorovodíka z odpadového plynu, ktoré zabezpečuje, že sa trvalo dodržuje hodnota emisného limitu pre plynné zlúčeniny chlóru vyjadrené ako chlorovodík; intervaly periodického merania emisií fluorovodíka ustanovujú odseky 5 a 6.	Ú		
	2.4. Kontinuálne meranie obsahu vodných pár nie je potrebné, ak sa odobraté vzorky odpadového plynu ešte pred analýzou emisií sušia.	N	VM	§ 10
O 2
P c)	(2) Okrem údajov podľa odseku 1 sa kontinuálnym meraním zisťuje
c)	vlhkosť spalín v mieste merania hodnôt emisných veličín, ak sa odoberaná vzorka spalín pred meraním nesuší ani nie je iným spôsobom podľa súčasného stavu techniky kontinuálneho merania a § 7 ods. 6 a 7 vyjadrená na suchý stav. 	Ú		
	2.5. Príslušný orgán sa môže rozhodnúť nepožadovať kontinuálne merania HCI, HF a SO2 v spaľovniach odpadov alebo zariadeniach na spoluspaľovanie odpadov a požadovať pravidelné merania stanovené v bode 2.1 písm. c) alebo nepožadovať žiadne merania, ak prevádzkovateľ môže preukázať, že množstvá emisií týchto znečisťujúcich látok nemôžu byť za žiadnych okolností vyššie ako predpísané limitné hodnoty emisií. 

Príslušný orgán sa môže rozhodnúť nepožadovať kontinuálne merania NOx a požadovať pravidelné merania stanovené v bode 2.1 písm. c) v existujúcich spaľovniach odpadov s menovitou kapacitou nižšou ako 6 ton za hodinu alebo v existujúcich zariadeniach na spoluspaľovanie odpadov s menovitou kapacitou nižšou ako 6 ton za hodinu, ak prevádzkovateľ môže na základe informácií o kvalite príslušného odpadu, použitých technológiách a výsledkoch monitorovania emisií preukázať, že množstvá emisií NOx nemôžu byť za žiadnych okolností vyššie ako predpísané limitné hodnoty emisií.	N	VM	§ 10
O 3
	(3) Ak sa žiadosťou preukáže, že najvyššia hodnota emisnej veličiny nemôže byť za žiadnych okolností vyššia ako hodnota emisného limitu najmä vzhľadom na látkové zloženie odpadov, charakter a technológiu ich vzniku, prepracovanie a triedenie odpadov a na ďalšie predpoklady jeho trvalého dodržania podľa § 8 ods. 8, možno podľa § 26 ods. 3 písm. o) zákona povoliť nahradenie kontinuálneho merania hmotnostnej koncentrácie a  hmotnostného toku,
a)	oxidu siričitého, plynných zlúčenín chlóru a plynných zlúčením fluóru periodickým meraním, alebo nepožadovať žiadne meranie v prípadoch podľa ods. 8 písm. d),
b)	oxidov dusíka vyjadrených ako oxid dusičitý periodickým meraním, ak ide o existujúcu spaľovňu odpadov s menovitou kapacitou nižšou ako 6 ton za hodinu alebo o existujúce zariadenie na spoluspaľovanie odpadov s menovitou kapacitou nižšou ako 6 ton za hodinu a súčasne, ak sa trvalé dodržanie emisného limitu preukáže aj výsledkami periodických meraní podľa odseku 5 písm. a) alebo najmenej troch ostatných periodických meraní podľa odseku 5 písm. b).	Ú		
	2.6. Príslušný orgán sa môže rozhodnúť požadovať pre ťažké kovy jedno meranie každé dva roky a pre dioxíny a furány jedno meranie ročne v týchto prípadoch: 

a) množstvá emisií vznikajúcich pri spaľovaní a spoluspaľovaní odpadov sú za každých okolností menšie ako 50 % limitných hodnôt emisií;

b) odpad, ktorý sa má spaľovať alebo spoluspaľovať, pozostáva len z určitých triedených spáliteľných frakcií odpadu, ktorý nie je nebezpečný, pričom tieto frakcie sú nevhodné na recykláciu a vykazujú určité charakteristiky, a ktorý sa ďalej špecifikuje na základe posúdenia uvedeného v písmene c); 

c) prevádzkovateľ môže preukázať na základe informácií o kvalite príslušných odpadov a monitorovaní emisií, že množstvá emisií sú za každých okolností výrazne nižšie ako limitné hodnoty emisií pre ťažké kovy a dioxíny a furány.	N	VM	§ 10
O 6
	(6) Podľa § 26 ods. 3 písm. o) zákona interval periodického merania ťažkých kovov možno predĺžiť namiesto raz za šesť mesiacov na raz za dva roky a polychlórovaných dibenzodioxínov a polychlórovaných dibenzofuránov a plynných znečisťujúcich látok podľa odsekov 3 a 4 namiesto raz za šesť mesiacov na raz za rok, ak 
a)	množstvo emisie danej znečisťujúcej látky vznikajúce pri spaľovaní alebo spoluspaľovaní odpadov je za každých okolností menšie ako 50 % z hodnoty príslušného emisného limitu, 
b)	odpad, ktorý sa má spaľovať alebo spoluspaľovať sa skladá len z určitých triedených spáliteľných frakcií odpadu, ktorý nie je nebezpečný, pričom tieto frakcie sú nevhodné na recyklovanie, spĺňa definované kvalitatívne a iné obdobné technické parametre podľa dokumentácie alebo povolenia, a ktorý sa ďalej posudzuje podľa písmena c), 
c)	prevádzkovateľ môže dokladmi o kvalite spaľovaných odpadov a výsledkami monitorovania emisií preukázať, že množstvo emisie ťažkých kovov alebo  polychlórovaných dibenzodioxínov a polychlórovaných dibenzofuránov je za každých okolností výrazne nižšie, ako hodnota príslušného emisného limitu podľa písmena a),
d)	pre trvalé dodržanie podmienok podľa písmen a) až c) sú aj ďalšie predpoklady podľa § 8 ods. 8, ktoré sa uplatňujú podľa ich vlastného významu	Ú		
	2.7.  Výsledky meraní musia byť normalizované pomocou štandardných koncentrácií kyslíka uvedených v časti 3 alebo vypočítaných podľa časti 4 a použitím vzorca uvedeného v časti 7. 

Keď sa odpady spaľujú alebo spoluspaľujú v atmosfére obohatenej kyslíkom, výsledky meraní sa môžu normalizovať na hodnotu obsahu kyslíka stanovenú príslušným orgánom podľa osobitných okolností jednotlivého prípadu. 

Keď sa množstvo emisií znečisťujúcich látok zníži spracovávaním odpadového plynu v spaľovni odpadov alebo zariadení na spoluspaľovanie odpadov, kde sa spracovávajú nebezpečné odpady, normalizácia na obsah kyslíka uvedený v prvom pododseku sa vykoná iba vtedy, keď obsah kyslíka meraný za rovnaké obdobie ako v prípade príslušnej znečisťujúcej látky presahuje príslušný štandardný obsah kyslíka.	N	VE	Príl.5
Č IV
B1	Štandardné stavové podmienky, suchý plyn, 
O2 ref:
-	pre určité priemyselné činnosti a určité ZL tak, ako je ustanovený v tejto časti,
- ak nie je v tejto časti ustanovený, vypočíta sa ako vážený priemer, pričom sa  zohľadnia parciálne objemy odpadových plynov pôvodom z priemyselnej činnosti a  plynov zo spaľovania odpadu	

Ak sa emisie znečisťujúcich látok zo spoluspaľovania nebezpečných odpadov znižujú  čistením odpadových plynov, prepočet na O2 ref sa vykoná len v prípade, ak skutočný obsah O2 je vyšší ako hodnota určeného O2 ref; hodnota O2 sa zisťuje v rovnakom intervale, ako je príslušná znečisťujúca látka spaľovaná.	

Ak sa odpad spoluspaľuje v atmosfére obohatenej kyslíkom, možno určiť iný O2 ref,  ktorý zodpovedá osobitným podmienkam procesu.	

Prepočet hmotnostných koncentrácií na ustanovené stavové podmienky je uvedený v prílohe č. 8 druhej časti  písm. C.	

	

3. Merania súvisiace s látkami znečisťujúcimi vodu 

3.1. V mieste, kde sa vypúšťajú odpadové vody, sa musia vykonávať tieto merania: 

a) kontinuálne merania hodnoty pH, teploty a prietoku;

b) náhodné denné merania celkového množstva nerozpustených tuhých látok alebo merania reprezentatívnej vzorky úmernej prietoku počas 24 hodín;

c) aspoň mesačné merania reprezentatívnej vzorky úmernej prietoku výpustí Hg, Cd, TI, As, Pb, Cr, Cu, Ni a Zn počas 24 hodín;

d) aspoň každých šesť mesiacov merania dioxínov a furánov; počas prvých 12 mesiacov prevádzky sa však musí vykonať vždy aspoň jedno meranie za každé tri mesiace.
							
	3.2. Ak sa odpadové vody vznikajúce pri čistení odpadových plynov čistia v areáli spoločne s inými zdrojmi odpadových vôd, musí prevádzkovateľ vykonávať merania: 

a) v prúde odpadových vôd z čistiacich procesov odpadových plynov pred jeho vstupom do spoločného zariadenia na čistenie odpadových vôd;

b) v prúde alebo prúdoch ostatných odpadových vôd pred jeho alebo ich vstupom do spoločného zariadenia na čistenie odpadových vôd;

c) v mieste konečného vypúšťania odpadových vôd zo spaľovne odpadov alebo zariadenia na spoluspaľovanie odpadov po ich vyčistení.
							
	ČASŤ 7

Vzorec na výpočet emisnej koncentrácie pri štandardnom percentuálnom podiele koncentrácie kyslíka

                                      21 – OS 
                       ES =  -------------------- × EM
                                      21 – OM 

ES	
= vypočítaná emisná koncentrácia pri štandardnom percentuálnom podiele koncentrácie kyslíka	

EM	
= nameraná emisná koncentrácia	

OS	
= štandardná koncentrácia kyslíka	

OM	
= nameraná koncentrácia kyslíka	

				prepočet hmotnostných koncentrácií  na referenčný obsah O2  pre spaľovne odpadov a zariadeniach na spoluspaľovanie odpadov:

			
	ČASŤ 8

Posúdenie dodržiavania limitných hodnôt emisií

1. Limitné hodnoty emisií do ovzdušia

1.1. Limitné hodnoty emisií do ovzdušia sa považujú za dodržané, ak: 

a) žiadna z denných priemerných hodnôt nepresahuje žiadnu z limitných hodnôt emisií stanovených v časti 3 bod 1.1 alebo v časti 4 alebo vypočítaných podľa časti 4; 

b) buď žiadna z polhodinových priemerných hodnôt nepresahuje žiadnu z limitných hodnôt emisií stanovených v stĺpci A tabuľky uvedenej v časti 3 bod 1.2, alebo, kde je to vhodné, 97 % polhodinových priemerných hodnôt za rok nepresahuje limitnú hodnotu emisií stanovenú v stĺpci B tabuľky uvedenej v časti 3 bod 1.2;

c) žiadna z priemerných hodnôt za obdobie odoberania vzoriek stanovených pre ťažké kovy, dioxíny a furány nepresahuje limitné hodnoty emisií stanovené v časti 3 body 1.3 a 1.4 alebo časti 4 alebo vypočítané podľa časti 4;

d) pre oxid uhoľnatý (CO):

i) v prípade spaľovní odpadov:
— aspoň 97 % denných priemerných hodnôt za rok nepresiahne limitnú hodnotu emisií stanovenú v časti 3 bod 1.5 písm. a); a 
 — aspoň 95 % všetkých desaťminútových priemerných hodnôt získaných za 24 hodín alebo všetkých polhodinových priemerných hodnôt získaných za rovnaké obdobie nepresiahne limitné hodnoty emisií stanovené v časti 3 bod 1.5 písm. b) a c); v prípade spaľovní odpadu, v ktorých plyn, ktorý vzniká spaľovaním, dosiahne teplotu minimálne 1 100 °C najmenej na dve sekundy, môžu členské štáty uplatňovať sedemdňové hodnotiace obdobie na desaťminútové priemerné hodnoty;
ii) v prípade zariadení na spoluspaľovanie odpadov: sú splnené ustanovenia časti 4.
1.2. Polhodinové a desaťminútové priemerné hodnoty sa určujú počas efektívnej prevádzky (bez doby nábehu a odstávky, ak sa nespaľujú žiadne odpady) z meraných hodnôt po odpočítaní hodnoty intervalu spoľahlivosti stanovenej v časti 6 bod 1.3. Denné priemerné hodnoty sa stanovia z týchto validovaných priemerných hodnôt. 

Na získanie platnej dennej priemernej hodnoty sa nesmie vyradiť viac ako päť polhodinových priemerných hodnôt počas dňa v dôsledku chyby alebo údržby systému kontinuálneho merania. Za rok sa nesmie vylúčiť viac ako desať denných priemerných hodnôt v dôsledku chyby alebo údržby systému kontinuálneho merania.
1.3. Priemerné hodnoty za obdobie odoberania vzoriek a priemerné hodnoty v prípade periodických meraní HF, HCl a SO2 sa určujú v súlade s požiadavkami článku 45 ods. 1 písm. e), článku 48 ods. 3 a časti 6 bod 1.
2. Limitné hodnoty emisií do vody

Limitné hodnoty emisií pre vodu sa považujú za dodržané, ak:

a) 95 % a 100 % nameraných hodnôt celkového množstva nerozpustných tuhých látok nepresahuje príslušné limitné hodnoty emisií stanovené v časti 5;

b) najviac jedno meranie obsahu ťažkých kovov (Hg, Cd, TI, As, Pb, Cr, Cu, Ni a Zn) za rok presahuje limitné hodnoty emisií stanovené v časti 5; alebo, ak členský štát meria viac ako 20 vzoriek za rok, najviac 5 % týchto vzoriek presahuje limitné hodnoty emisií stanovené v časti 5;
c) výsledky meraní dioxínov a furánov nepresahujú limitnú hodnotu emisií stanovenú v časti 5. 	N	VE	§ 26
	Hodnotenie dodržiavania emisných limitov, technických požiadaviek a podmienok prevádzkovania pre spaľovanie odpadov a spoluspaľovanie odpadov

(1) Emisné limity pre spaľovňu odpadov a zariadenie na spoluspaľovanie odpadov sa považujú za dodržané, ak sú splnené tieto podmienky
a) žiadna denná priemerná hodnota neprekročí hodnotu emisného limitu ustanovenú v tretej časti alebo štvrtej časti prílohy č. 5 alebo vypočítanej podľa bodu 1 štvrtej časti  prílohy č. 5; 
b) ak ide  o polhodinový priemer a emisné limity v tretej časti prílohy č. 5: 
    1.  žiadna hodnota emisného limitu neprekročí hodnotu uvedenú v stĺpci A, alebo 
    2. ak je to relevantné, najmenej 97% hodnôt v roku neprekročí hodnotu  v stĺpci B,
c)	žiadna priemerná hodnota hmotnostnej koncentrácie ťažkých kovov, PCDD a PCDF neprekročí pri diskontinuálnom meraní za dobu odberu vzorky hodnotu emisného limitu ustanovenú v tretej časti alebo štvrtej časti prílohy č. 5, 
d)	ak ide o emisný limit CO pre spaľovňu odpadov uvedený v tretej časti prílohy č. 5
1.	najmenej 97% hodnôt za rok neprekročí emisný limit uvedený ako denná priemerná hodnota  
2.	najmenej 95% zo všetkých hodnôt neprekročí emisné limity uvedené ako 10-minútové priemerné hodnoty získané za 24 hodín alebo polhodinové priemerné hodnoty získané za 24 hodín; hodnoty sa merajú počas ľubovoľného plávajúceho 24-hodinového intervalu; v prípade, ak sú splnené prevádzkové podmienky teplota najmenej 1100 ⁰C počas najmenej 2 sekúnd, možno pre desaťminútové priemerné hodnoty určiť ako sedemdňový interval.
e)	ak ide o emisný limit CO pre zariadenie na spoluspaľovanie odpadov, treba hodnotenie dodržania emisného limitu určiť osobitne.   

(2) Polhodinové priemerné hodnoty a 10-minútové priemerné hodnoty sa pri kontinuálnom meraní posudzujú počas skutočnej prevádzky okrem nábehu a odstavovania, keď sa ešte nespaľujú odpady, a okrem prípadov podľa § 36 ods. 4 písm. a) až d), po odpočítaní limitnej hodnoty 95 % intervalu spoľahlivosti uvedenej v tretej časti prílohy č. 8. Denné priemery sa zisťujú z týchto validovaných priemerných hodnôt.

(3) Pri poruche alebo údržbe kontinuálneho meracieho systému možno 
a)	na zistenie platného denného priemeru vylúčiť najviac päť polhodinových priemerných hodnôt v niektorom dni, 
b)	z hodnôt použitých na ročné hodnotenie možno z dôvodu poruchy alebo údržby kontinuálneho meracieho systému vylúčiť najviac desať denných priemerných hodnôt.

			

PRÍLOHA VII	Technické ustanovenia pre zariadenia a činnosti používajúce organické rozpúšťadlá							
	ČASŤ 1

Činnosti

1. V každom z nasledujúcich bodov činnosť zahŕňa aj čistenie prístrojového vybavenia, nie však čistenie výrobkov, ak nie je výslovne uvedené inak.

2. Nanášanie lepidla

Každá činnosť, pri ktorej sa lepidlo aplikuje na nejaký povrch, s výnimkou nanášania lepidla a laminovania spojených s tlačiarenskými činnosťami.

3. Nanášanie náterov

Každá činnosť, pri ktorej sa aplikuje jedna alebo viac súvislých vrstiev náteru na:

a) jedno z týchto vozidiel:
i)   nové autá, ktoré sú ako vozidlá M1 vymedzené v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2007/46/ES z 5. septembra 2007, ktorou sa zriaďuje rámec pre typové schválenie motorových vozidiel a ich prípojných vozidiel, systémov, komponentov a samostatných technických jednotiek určených pre tieto vozidlá(1) , a kategórie N1, ak je na nich náter nanášaný v rovnakom zariadení ako na vozidlá M1;
ii)  kabíny nákladných automobilov, ktoré sú vymedzené ako prístrešok pre vodiča, a všetky integrované kryty pre technické vybavenie vozidiel, ktoré sú podľa smernice 2007/46/ES vymedzené ako vozidlá kategórií N2 a N3;
iii) dodávkové a nákladné automobily, ktoré sú v smernici 2007/46/ES vymedzené ako vozidlá kategórií N1, N2 a N3, s výnimkou kabín nákladných automobilov;
iv) autobusy, ktoré sú v smernici 2007/46/ES vymedzené ako vozidlá kategórií M2 a M3;
v) prívesy, ktoré sú v smernici 2007/46/ES vymedzené v kategóriách O1, O2, O3 a O4;

b) povrchy kovov a plastov vrátane povrchov lietadiel, lodí, vlakov atď.;

c) drevené povrchy;

d) povrchy textílií, tkanín, fólií a papierové povrchy;

e) koža.

K nanášaniu náterov nepatrí nanášanie substrátov s obsahom kovov za pomoci elektroforetických a chemických nanášacích techník. Ak je súčasťou nanášania náteru aj potlač na ten istý povrch, bez ohľadu na to, aká technika sa použije, potom sa táto potlač považuje za súčasť nanášania náteru. Tlač, ktorá sa však vykonáva ako samostatná činnosť, sem nepatrí, ale môže sa na ňu vzťahovať kapitola V tejto smernice, ak tlač spadá do pôsobnosti tejto smernice.
1) Ú. v. EÚ L 263, 9.10.2007, s. 1.

4. Povrchová úprava cievok

Každá činnosť, pri ktorej sa nepretržite natiera stočená/zvinutá oceľ, nehrdzavejúca oceľ, oceľ s nanesenou vrstvou, zliatiny medi alebo hliníkové pásy plechu náterom, ktorý vytvára na povrchu film alebo vrstvy.

5. Chemické čistenie/čistenie za sucha

Každá priemyselná alebo komerčná činnosť, pri ktorej sa v zariadení používajú prchavé organické zlúčeniny na čistenie šiat, bytového zariadenia a podobného spotrebiteľského tovaru, s výnimkou ručného odstraňovania škvŕn a fľakov v textilnom a odevnom priemysle.

6. Výroba obuvi

Každá činnosť na výrobu celej obuvi alebo častí obuvi.

7. Výroba náterových zmesí, lakov, tlačiarenských farieb a lepidiel

Výroba vyššie uvedených konečných produktov a medziproduktov, ak sa vyrábajú na tom istom mieste, zmiešavaním farbív, živíc a adhéznych materiálov s organickými rozpúšťadlami alebo inými nosičmi vrátane disperzných a preddisperzných činností, úprav viskozity a farebných odtieňov a plnenia konečných produktov do obalov.

8. Výroba farmaceutických výrobkov

Chemická syntéza, fermentácia (kvasenie), extrakcia, príprava a konečná úprava farmaceutických výrobkov a výroba medziproduktov, ak sú vyrábané na tom istom mieste.

9. Tlač

Každá činnosť súvisiaca s reprodukciou textu a/alebo obrazov, pri ktorej sa tlačiarenská farba nanáša na akýkoľvek druh povrchu za použitia nosiča obrazu. Sem patria s tým súvisiace lakovacie, náterové a laminačné techniky. Kapitola V sa však vzťahuje len na tieto procesy:

a) flexografia – tlačiarenská činnosť, ktorá ako nosič obrazu využíva gumu alebo elastické fotopolyméry a pri ktorej sú tlačiace plochy nad netlačiacimi plochami za použitia tekutých tlačiarenských farieb schnúcich odparovaním;

b) ofsetová kotúčová tlač – za použitia farieb schnúcich teplom – kotúčová tlač využívajúca nosič obrazu, pri ktorom sú tlačiaca a netlačiaca plocha v tej istej rovine, pričom kotúčová znamená, že materiál, na ktorý sa tlačí, je podávaný do stroja z kotúča na rozdiel od samostatných hárkov. Netlačiaca plocha je upravená tak, aby nasávala vodu a preto neprijíma tlačiarenskú farbu. Tlačiaca plocha je upravená tak, aby prijímala a prenášala tlačiarenskú farbu na povrch, na ktorý sa tlačí. K odparovaniu dochádza v sušiacom tuneli, kde sa na sušenie tlačeného materiálu používa teplý vzduch;

c) laminovanie súvisiace s tlačou – spájanie dvoch alebo viacerých pružných materiálov, aby sa vytvorili vrstvy;

d) publikačná rotačná hĺbkotlač – rotačná hĺbkotlač používaná na tlač papiera pre časopisy, brožúrky, katalógy alebo podobné výrobky za použitia tlačiarenských farieb na báze toluénu;

e) rotačná hĺbkotlač – tlač, pri ktorej sa používa cylindrický nosič obrazu, pri ktorom je tlačiaca plocha pod netlačiacou plochou za použitia tekutých tlačiarenských farieb schnúcich vyparovaním. Priehlbiny sú napĺňané tlačiarenskou farbou a zvyšná farba sa z netlačiacej plochy odstráni skôr, ako sa povrch, na ktorý sa má tlačiť, dostane do kontaktu s cylindrom a nasaje farbu z priehlbiniek;

f) rotačná sieťotlač – kotúčová tlač, pri ktorej sa tlačiarenská farba dostáva na povrch, na ktorý sa má tlačiť, tak, že sa pretlačí cez pórovitý nosič obrazu, pri ktorom je tlačiaca plocha otvorená a netlačiaca plocha je oddelená a používajú sa tekuté tlačiarenské farby schnúce len vyparovaním. Kotúčové podávanie znamená, že materiál, na ktorý sa má tlačiť, sa do stroja podáva z kotúča na rozdiel od samostatných hárkov;
g) nanášanie lakov a lepidiel – činnosť, pri ktorej sa lak alebo lepidlo natiera na účel nalepenia obalového materiálu na pružný materiál.

10. Spracovanie kaučuku

Každá činnosť miešania, mletia, zmiešavania, lisovania, pretláčania a vulkanizácie prírodného alebo syntetického kaučuku a všetky pomocné činnosti súvisiace so spracovaním prírodného alebo syntetického kaučuku na hotové výrobky.

11. Čistenie povrchov

Každá činnosť, s výnimkou čistenia za sucha, pri ktorej sa používajú organické rozpúšťadlá na odstránenie znečistenia z povrchu materiálu vrátane odmasťovania. Čistenie pozostávajúce z viacerých krokov pred alebo po skončení akejkoľvek inej činnosti sa považuje za jednu činnosť čistenia povrchov. Táto činnosť sa netýka čistenia technického vybavenia, ale len čistenia povrchu výrobkov.

12. Extrakcia rastlinných olejov a živočíšnych tukov a rafinácia rastlinných olejov

Každá činnosť, pri ktorej sa extrahuje rastlinný olej zo semien a ostatných rastlinných materiálov, spracovanie suchých zvyškov na výrobu krmiva pre zvieratá, čistenie tukov a rastlinných olejov získaných zo semien, rastlinných a/alebo živočíšnych materiálov.

13. Následná povrchová úprava vozidiel

Každá priemyselná alebo komerčná činnosť vo forme natierania a s tým súvisiaceho odmasťovania pri jednej z týchto činností:

a) pôvodné natieranie cestných vozidiel, ako sú vymedzené v smernici 2007/46/ES, alebo ich častí materiálmi určenými na následnú povrchovú úpravu, ak sa táto činnosť vykonáva mimo pôvodnej výrobnej linky;

b) natieranie prívesov (vrátane návesov) (kategória O v smernici 2007/46/ES).

14. Povrchová úprava navíjaných drôtov

Každá činnosť súvisiaca s poťahovaním kovových vodičov používaných na navíjanie cievok určených do transformátorov a motorov atď.

15. Impregnácia dreva

Každá činnosť súvisiaca s nanášaním konzervačných prípravkov na drevo.

16. Laminovanie dreva a plastov

Každá činnosť, pri ktorej sa spája drevo a/alebo plasty na účel výroby vrstvových výrobkov.
	N	VE	Príl.6
Č I a  IV

	ŠPECIFICKÉ POŽIADAVKY PRE ZARIADENIA POUŽÍVAJÚCE ORGANICKÉ  ROZPÚŠŤADLÁ

I.   ZOZNAM ČINNOSTÍ  
Ustanovenie tejto časti platia pre zariadenia používajúce organické rozpúšťadlá, v ktorých sa  vykonávajú činnosti uvedené v tabuľke. Pod uvedenou činnosťou je zahrnuté aj čistenie vybavenia zariadenia (napríklad striekacích pištolí), nie však čistenie výrobkov, ak to nie je výslovne uvedené inak.

8.  NANÁŠANIE LEPIDLA (VIII)

Činnosť, pri ktorej sa aplikuje lepidlo okrem nanášania lepidla a laminovania, ktoré sú súčasťou tlačiarenských činností.

5. NANÁŠANIE NÁTEROV V AUTOMOBILOVOM PRIEMYSLE (V)
5.1.  Priemyselná výroba automobilov (činnosť Va)
Činnosť, pri ktorej sa aplikuje jedna alebo viac súvislých vrstiev náteru na vozidlá, klasifikované podľa osobitného predpisu) ako
1. nové autá - vozidlá kategórie M1 a kategórie N1, ak sú natierané v tom istom zariadení ako vozidlá kategórie M1,
2. kabíny nákladných automobilov definované ako prístrešok pre vodiča a všetky integrované kryty pre technické vybavenie vozidiel ako vozidlá kategórií N2 a N3,
3. dodávkové a nákladné automobily - vozidlá kategórií N1, N2 a N3, s výnimkou kabín nákladných automobilov,
4. autobusy, trolejbusy ako vozidlá kategórií M2 a M3.

4.   NANÁŠANIE NÁTEROV (IV)

Činnosť, pri ktorej sa aplikuje jedna alebo viac súvislých vrstiev náteru na povrch výrobku. (napríklad elektroforetické a chemické procesy nanášania náterov, striekanie, navaľovanie, máčanie, polievanie a pod.) Zaraďuje sa sem aj nanášanie náterov na povrchy kovov a plastov vrátane povrchov lietadiel, lodí, koľajových vozov a pod. Zaraďujú sa sem tieto činnosti:
a) nanášanie náterov na povrchy kovov, plastov, textílií, tkanín, fólií a papier, 
b) nanášanie náterov na drevené povrchy,
c) nanášanie náterov na kožu.
Ak je súčasťou natierania aj potlač na ten istý povrch bez ohľadu na to, aká technika sa použije, potom sa táto potlač považuje za súčasť natierania. Tlačiarenské činnosti, ktoré sa vykonávajú ako samostatná činnosť, do týchto činností nepatria.

Do tejto činnosti sa nezahŕňa nanášanie substrátov s obsahom kovov (pokovovanie) za pomoci elektroforetických a chemických nanášacích techník nanášanie, striekaním alebo rozprašovaním.

6.   NATIERANIE KOVOVÝCH PÁSOV A ZVITKOV (VI)

Činnosť, pri ktorej sa na stočený alebo zvinutý pás ocele, nehrdzavejúcej ocele, ocele s nanesenou vrstvou zliatiny medi alebo hliníkový pás kontinuálne nanáša súvislý film náteru, ktorý vytvára na povrchu film alebo vrstvy.

3.   CHEMICKÉ ČISTENIE (III)

Priemyselná alebo komerčná činnosť, pri ktorej sa v zariadení používajú prchavé organické zlúčeniny na čistenie odevov, bytového textilu a podobného spotrebiteľského tovaru okrem ručného odstraňovania škvŕn a fľakov v textilnom a odevnom priemysle.

9.   VÝROBA OBUVI (IX)
Činnosť na výrobu celej obuvi alebo častí obuvi.

10.  VÝROBA NÁTEROVÝCH ZMESÍ, LAKOV, TLAČIARENSKÝCH FARIEB A LEPIDIEL (X)

Výroba uvedených konečných produktov a medziproduktov, ak sa vyrábajú na tom istom mieste zmiešaním farbív, živíc a adhéznych materiálov s organickými rozpúšťadlami alebo inými nosičmi vrátane procesu dispergovania a prípravných preddispergačných aktivít, vrátane úprav viskozity, farebných odtieňov a plnenia konečných produktov do obalov.

11.   VÝROBA FARMACEUTICKÝCH VÝROBKOV (XI)

Chemická syntéza, fermentácia, extrakcia, príprava a konečná úprava farmaceutických výrobkov a výroba medziproduktov, ak sa vyrábajú na tom istom mieste.

1. POLYGRAFIA (I)

Činnosť súvisiaca s reprodukciou textu alebo obrázkov, pri ktorej sa využíva tlačová forma obrazu alebo textu, pri ktorej sa tlačiarenská farba nanáša na akýkoľvek druh povrchu. Proces zahrňuje aj súvisiace postupy, výrobu tlačiarenskej formy a jej prenos, lakovanie, natieranie a laminovanie. Zaraďuje sa sem:
a) Tepelná ofsetová rotačná tlač za použitia farieb schnúcich teplom - tlač, využívajúca nosič reprodukcie, pri ktorej sú tlačiaca a netlačiaca plocha v tej istej rovine, pričom materiál, na ktorý sa tlačí, je podávaný do stroja z kotúča a nie formou samostatných hárkov. Netlačiaca plocha je hydrofilizovaná tak, aby nasávala vodu a neprijímala farbu. Tlačiaca plocha je upravená tak, aby prijímala a prenášala farbu na povrch, na ktorý sa tlačí. K odparovaniu dochádza v sušiacom tuneli, kde sa na sušenie tlačeného materiálu používa teplý vzduch.
b) Publikačná rotačná hĺbkotlač - rotačná hĺbkotlač používaná na tlačenie časopisov, brožúr, katalógov alebo podobných produktov za použitia tlačiarenských farieb na báze toluénu.
c) Rotačná hĺbkotlač - tlač, pri ktorej sa používa valcový nosič obrazu, pri ktorej je tlačiaca plocha pod netlačiacou plochou, za použitia tekutých tlačiarenských farieb schnúcich vyparovaním. Priehlbiny sú vyplnené farbou a zvyšná farba sa z netlačiacej plochy odstráni skôr, ako sa povrch, na ktorý sa má tlačiť, dostane do kontaktu s valcom a nasaje farbu z priehlbiniek.
d) Flexografia - tlačiarenská činnosť, ktorá ako nosič obrazu využíva gumu alebo elastické fotopolyméry a pri ktorej sú tlačiace plochy nad netlačiacimi plochami, za použitia kvapalných tlačiarenských farieb, ktoré sa sušia odparovaním.
e) Rotačná sieťotlač - kotúčová tlač, pri ktorej sa farba dostáva na povrch, na ktorom má byť vytlačená tak, že sa pretlačí cez pórovitý nosič obrazu, pri ktorom je tlačiaca plocha otvorená a netlačiaca plocha je oddelená a používajú sa tekuté farby schnúce vyparovaním. Kotúčové podávanie znamená, že materiál, na ktorý sa tlačí, sa do stroja podáva z kotúča, a nie formou jednotlivých hárkov.
f) Nanášanie lakov a lepidiel ako činnosť spojená s tlačou, pri ktorej sa lak alebo lepidlo nanáša na účel nalepenia obalového materiálu na flexibilný materiál.
g) Laminovanie spojené s tlačou - spájanie dvoch alebo viacerých flexibilných materiálov, aby sa vytvorili vrstvy.

12.   VÝROBA A SPRACOVANIE GUMY (XII)
Miešanie, mletie, lisovanie, pretláčanie a vulkanizácia prírodného alebo syntetického kaučuku a všetky pomocné činnosti súvisiace so spracovaním prírodného alebo syntetického kaučuku na hotové výrobky.

2.   ODMASŤOVANIE A ČISTENIE POVRCHOV (II)

Činnosť, pri ktorej sa používajú organické rozpúšťadlá na odstránenie znečistenia z povrchu materiálu vrátane odmasťovania, odvoskovania a odstraňovania náterov, okrem chemického čistenia. Táto činnosť sa netýka čistenia technického zariadenia, ale len čistenia povrchu výrobkov.
Čistenie pozostávajúce z viacerých krokov pred skončením alebo po skončení akejkoľvek inej činnosti sa považuje za jednu činnosť (samostatne sa hodnotí činnosť IIa a IIb). Zaraďujú sa sem tieto činnosti:
a) Odmasťovanie a čistenie povrchov s použitím organických rozpúšťadiel s obsahom prchavých organických zlúčenín podľa § 30 ods. 1.
b) Odmasťovanie a čistenie povrchov s použitím organických rozpúšťadiel s obsahom prchavých organických zlúčenín iných ako podľa § 30 ods. 1.

13.    EXTRAKCIA RASTLINNÝCH OLEJOV A ŽIVOČÍŠNYCH TUKOV A RAFINÁCIA RASTLINNÝCH OLEJOV (XIII)

Činnosť, pri ktorej sa extrahuje rastlinný olej zo semien a z ostatných rastlinných materiálov, spracovanie suchých zvyškov na výrobu krmiva, čistenie tukov a rastlinných olejov získaných zo semien, z rastlinných a/alebo zo živočíšnych materiálov.

5.2  Následná povrchová úprava vozidiel (Vb) 
Priemyselná alebo komerčná činnosť nanášania náterov a s tým súvisiaceho odmasťovania
1. pri nanášaní pôvodných náterov na cestné vozidlá alebo ich časti použitím materiálov určených na následnú povrchovú úpravu, ak sa táto činnosť vykonáva mimo pôvodnej výrobnej linky,
2. pri nanášaní náterov na prívesy a návesy; klasifikované podľa osobitného predpisu39) ako kategórie O1, O2, O3 a O4.

7.  POVRCHOVÁ ÚPRAVA DRÔTOV (VII)

Činnosť súvisiaca s poťahovaním kovových vodičov používaných na navíjanie cievok určených do transformátorov, motorov a pod.

14.  IMPREGNÁCIA DREVA (XIV)
       Činnosť súvisiaca s konzerváciou dreva.

15.  LAMINOVANIE DREVA A PLASTOV (XV)

Činnosť, pri ktorej sa spája drevo a/alebo plasty s cieľom výroby laminátov. 

ČASŤ 2

Prahové hodnoty a limitné hodnoty emisií

Limitné hodnoty emisií v odpadových plynoch sa vypočítavajú pri teplote 273,15 K a tlaku 101,3 kPa.

	(prahová hodnota spotreby rozpúšťadiel v tonách/rok)	Prahová hodnota
(prahová hodnota spotreby rozpúšťadiel v tonách/rok)	Limitné hodnoty emisií v odpadových plynoch (mg C/Nm3)	Limitné hodnoty fugitívnych emisií (percento zo vstupného množstva rozpúšťadla)	Celkové limitné hodnoty emisií	Osobitné ustanovenia	
	Nové zariadenia	Existujúce zariadenia	Nové zariadenia	Existujúce zariadenia		
1	Ofsetová kotúčová tlač
(> 15)	15 –25
> 25	100
20	30 (1)
30 (1)		(1) Rezíduum rozpúšťadla v dokončenom výrobku sa nepovažuje za súčasť fugitívnych emisií.	
2	Publikačná rotačná hĺbkotlač
(> 25)		75	10	15			
3	Ostatná rotačná hĺbkotlač, flexografia, rotačná sieťotlač, laminovacie alebo lakovacie jednotky (> 15) rotačná sieťotlač na textil a lepenku (> 30)	15– 25
> 25
> 30 (1)	100
100
100	25
20
20		(1) Prahová hodnota pre rotačnú sieťotlač na textil a lepenku.	
4	Čistenie povrchov pomocou zlúčenín uvedených v článku 59 ods. 5
(> 1)	1– 5
> 5	20 (1)
20 (1)	15
10		(1) Limitná hodnota sa týka hmotnosti zlúčenín v mg/Nm3 a nie celkovej hmotnosti uhlíka.	
5	Ostatné čistenie povrchov
(> 2)	2 –10
> 10	75 (1)
75 (1)	20 (1)
15 (1)		(1) Zariadenia, ktoré príslušnému orgánu preukážu, že priemerný obsah organických rozpúšťadiel všetkých použitých čistiacich materiálov neprevyšuje 30 % hmotnosti, nemusia uplatňovať tieto hodnoty.	
6	Natieranie vozidiel (< 15) a následná povrchová úprava vozidiel	> 0,5	50 (1)	25		(1) Dodržanie časti 8 bod 2 sa preukáže na základe priemerných hodnôt z 15-minútových meraní.	
7	Povrchová úprava cievok
(> 25)		50 (1)	5	10		(1) Pre zariadenia, ktoré používajú techniky, ktoré umožňujú opätovné použitie zhodnotených rozpúšťadiel, je limitná hodnota emisií 150. 	
8

	Ostatné druhy povrchovej úpravy vrátane kovov, plastov, textílií (5), tkanív, fólií a papierov
(> 5)	5 –15
> 15	100 (1) (4)
50/75 (2) (3) (4)	25 (4)
20 (4)		(1) Limitná hodnota emisií platí pre procesy nanášania náteru a sušenia, ktoré prebiehajú za kontrolovaných podmienok.
(2) Prvá limitná hodnota emisií sa vzťahuje na proces sušenia, druhá na proces nanášania náteru.
(3) Pre zariadenia na povrchovú úpravu textílii, ktoré používajú techniky, ktoré umožňujú opätovné použitie zhodnotených rozpúšťadiel, je limitná hodnota emisií uplatňovaná spoločne pre proces nanášania náteru a proces sušenia 150.
(4) Činnosti povrchovej úpravy, ktoré sa nemôžu vykonávať za kontrolovaných podmienok (ako napríklad stavba lodí, maľovanie lietadiel) môžu získať výnimku z uplatňovania týchto hodnôt v súlade s článkom 59 ods. 3
(5) Rotačná sieťotlač na textil je zahrnutá pod činnosť č. 3.	
9	Povrchová úprava navíjaných drôtov
(> 5)				10 g/kg (1)
5 g/kg (2)	(1) Platí pre zariadenia, kde priemerný priemer drôtu je ≤ 0,1 mm.
(2) Platí pre všetky ostatné zariadenia.	
10	Povrchová úprava drevených povrchov
(> 15)	15—25
> 25	100 (1)
50/75 (2)	25
20		(1) Limitná hodnota emisií platí pre procesy nanášania náteru a sušenia, ktoré prebiehajú za kontrolovaných podmienok.
(2) Prvá hodnota platí pre proces sušenia, druhá pre proces nanášania náteru.	
11	Chemické čistenie/čistenie za sucha				20 g/kg (1) (2)	(1) Vyjadrené v hmotnosti rozpúšťadla emitovaného na jeden kilogram vyčistených a vysušených výrobkov.
(2) Limitná hodnota emisií uvedená v časti 4 bod 2 sa nevzťahuje na túto činnosť.	
12	Impregnácia dreva
(> 25)		100 (1)	45	11 kg/m3	(1) Limitná hodnota emisií neplatí pre impregnáciu kreozotom.	
13	Povrchová úprava kože
(> 10)	10 – 25
> 25
> 10 (1)			85 g/m2
75 g/m2
150 g/m2	Limitné hodnoty emisií sú vyjadrené v gramoch emitovaného rozpúšťadla na m2 vyrobeného výrobku.
(1) Pri činnostiach povrchovej úpravy kože pri výrobe nábytku a určitého koženého tovaru, ktorý sa používa ako drobný spotrebiteľský tovar, napríklad kabelky, opasky, náprsné tašky atď.	
14	Výroba obuvi
(> 5)				25 g na jeden pár	Celková limitná hodnota emisií je vyjadrená v gramoch rozpúšťadla emitovaného na jeden pár úplne vyrobeného výrobku.	
15	Laminovanie dreva a plastov
(> 5)				30 g/m2		
16	Nanášanie lepidla
(> 5)	5—15
> 15	50 (1)
50 (1)	25
20		(1) Ak sa používajú techniky, ktoré umožňujú opätovné použitie zhodnotených rozpúšťadiel, limitná hodnota emisií v odpadových plynoch je 150.	
17	Výroba náterových zmesí, lakov, tlačiarenských farieb a lepidiel
(> 100)	100 – 1 000

> 1 000	150

150	5

3	5 % zo vstupného množstva rozpúšťadla
3 % zo vstupného množstva rozpúšťadla	Limitná hodnota fugitívnych emisií nezahŕňa rozpúšťadlo predané ako súčasť náterových zmesí v hermeticky uzatvorenej nádobe.	
18	Spracovanie kaučuku
(> 15)		20 (1)	25 (2)	25 % zo vstupného množstva rozpúšťadla	(1) Ak sa používajú techniky, ktoré umožňujú opätovné použitie zhodnotených rozpúšťadiel, limitná hodnota emisií v odpadových plynoch je 150.
(2) Limitná hodnota fugitívnych emisií nezahŕňa rozpúšťadlo predané ako súčasť výrobku alebo zmesí 	
19	Extrakcia rastlinných olejov a živočíšnych tukov a rafinácia rastlinných olejov (> 10)				Živočíšny tuk: 1,5 kg/t
Pižmo: 3 kg/t
Repkové semeno: 1 kg/t
Slnečnicové semeno: 1 kg/t
Sójové bôby (normálne rozdrvené): 0,8 kg/t
Sójové bôby (biele vločky): 1.2 kg/t
Ostatné semená a ostatné rastlinné hmoty: 3 kg/t (1) 1,5 kg/t (2) 4 kg/t (3)	(1) Celkovú limitnú hodnotu emisií pre zariadenia spracovávajúce jednotlivé skupiny semien a ostatných rastlinných hmôt by mal stanoviť príslušný orgán individuálne, uplatnením najlepších dostupných techník.
(2) Platí pre čiastkové procesy, s výnimkou odglejovania (odstraňovanie živice z oleja).
(3) Platí pre odglejovanie.	
20	Výroba farmaceutických výrobkov
(> 50)		20 (1)	5 (2)	15 (2)	5 % zo vstupného množstva rozpúšťadla	15 % zo vstupného množstva rozpúšťadla	(1) Ak sa používajú techniky, ktoré umožňujú opätovné použitie zhodnotených rozpúšťadiel, limitná hodnota emisií v odpadových plynoch je 150.
(2) Limitná hodnota fugitívnych emisií nezahŕňa rozpúšťadlo predané ako súčasť výrobkov alebo zmesí v hermeticky uzatvorenej nádobe. 	

Návrh  vz

Článok	Text	Spôsob	Číslo	Článok	Text	Zhoda	Poznámky	
	ČASŤ 2

Prahové hodnoty a limitné hodnoty emisií

Limitné hodnoty emisií v odpadových plynoch sa vypočítavajú pri teplote 273,15 K a tlaku 101,3 kPa.
	N	VE	Príl.6
Č IV 	Podmienky platnosti EL	
Štandardné stavové podmienky, vlhký plyn	

1

2

3	Ofsetová kotúčová tlač
(> 15)
Publikačná rotačná hĺbkotlač
(> 25)
Ostatná rotačná hĺbkotlač, flexografia, rotačná sieťotlač, laminovacie alebo lakovacie jednotky (> 15) rotačná sieťotlač na textil a lepenku (> 30)	N	VE	Príl.6
Č IV B.1	1. Polygrafia 
1.1  Prahové spotreby rozpúšťadiel a emisné limity  
Podmienky platnosti EL	
Štandardné stavové podmienky, vlhký plyn	

Činnosť	
Prahová spotreba rozpúšťadla
t/rok	
Emisný limit	

	
Odpadové plyny 	
Fugitívne emisie	

	
TOC mg/m3	
VOC %	

Tepelný rotačný  ofset	
Z	
≥ 0,6  	
 15	
120	
 30 1) 	

Z	
> 15	
 25	
100	
30 1)	

	
> 25	
-	
20	
30 1)	

Publikačná rotačná hĺbkotlač vrátane kníhtlače	
	
≥ 0,6  	
 25	
120	
10,  15 2)	

	
> 25	
-	
75	
10,  15 2)	

Ostatné rotačné hĺbkotlače,  
Flexografia 
Rotačná sieťotlač,
Lakovanie a 
Laminovanie	
Z	
≥ 0,6  	
 15	
120 	
25 	

Z	
> 15	
 25	
100	
25	

	
> 25	
-	
100	
20	

Rotačná sieťotlač na textil, lepenku a kartón,	
Z	
≥ 0,6  	
 15	
120 	
 25 	

Z	
> 15	
 30	
100	
25	

	
> 30	
-	
100	
20	

Z - označenie zariadenia určenej kapacity, pre ktoré podstatná zmena zodpovedá  požiadavke § 31 ods. 1 písm. a).
1) Zvyšky rozpúšťadiel v konečnom výrobku sa nepovažujú za súčasť fugitívnych emisií.
2) Platí pre jestvujúce zariadenia. 
			
4 a 5	Čistenie povrchov pomocou zlúčenín uvedených v článku 59 ods. 5
(> 1)
 Ostatné čistenie povrchov
(> 2)
	N	VE	Príl.6
Č IV B.2	
2.1     Technické požiadavky a podmienky prevádzkovania
2.1.1 Odmasťovanie treba vykonávať v osobitnom zariadení v uzavretom priestore s odsávaním odpadového plynu, alebo odmasťovanie vykonávať v striekacích kabínach pre nástrek náterových látok. Na odmasťovacie procesy vykonávané mimo odmasťovacieho zariadenia treba využívať odmasťovacie stoly alebo obdobné zariadenia a emisie VOC primerane obmedzovať. 
2.1.2 Ak sa používajú organické rozpúšťadlá zaradené v § 30 ods. 1, tieto zariadenia  treba  prevádzkovať za riadených podmienok. Odmasťovanie a čistenie povrchov sa nesmie vykonávať mimo uzavretého priestoru alebo bez  odsávania odpadových plynov. 
2.2  Prahové spotreby rozpúšťadiel a emisné limity  

Podmienky platnosti EL
	
Štandardné stavové podmienky, vlhký plyn	

Emisný limit pre VOC zaradené podľa  § 30 platí pre súčet hmotností jednotlivých VOC. 	

Odmasťovanie a 
čistenie povrchov
s použitím organických rozpúšťadiel 	
Prahová spotreba rozpúšťadla
t/rok	
Emisný limit	

	
Odpadové plyny 	
Fugitívne emisie	

	
∑ VOC mg/m3	
VOC %	

podľa § 30	
Z	
   ≥ 0,1   	
 1	
20	
15	

Z	
> 1	
 5	
20	
15	

	
> 5	
-	
20	
10	

iných ako podľa  § 30	
Z	
 ≥ 0,6  	
 2	
120 1)	
20 1)	

Z	
> 2	
 10	
75 1)	
20 1)	

	
> 10	
-	
75 1)	
15 1)	

1)  Ak prevádzkovateľ preukáže, že priemerný obsah organických rozpúšťadiel v používaných čistiacich materiáloch nepresiahne 30 % hmotnosti možno povoliť výnimku z uvedených emisných limitov.
			
6	Natieranie vozidiel (< 15) a následná povrchová úprava vozidiel	N	VE	Príl.6
Č IV B.5.2	5.2  Následná povrchová úprava vozidiel (Vb) 
Podmienky platnosti EL	
Štandardné stavové podmienky, vlhký plyn	

	

Činnosť	
Prahová spotreba rozpúšťadla t/rok	
Emisný limit	

	
Odpadové plyny	
Fugitívne  emisie	

	
TZL mg/m3	
TOC mg/m3	
VOC %	

Nanášanie  náterov na nové vozidlá 	
> 0,5	
< 15	
3	
501)	
25	

Následná povrchová úprava vozidiel 	
> 0,5	
-	
3	
501)	
25	

1) Emisný limit platí ako 15-minutová priemerná hodnota.
			
7	Povrchová úprava cievok
(> 25)	N	VE	Príl.6
Č IV B.6	
6.   NATIERANIE KOVOVÝCH PÁSOV A ZVITKOV (VI)

6.1 Prahová spotreba rozpúšťadiel a emisné limity 
Podmienky platnosti EL	
Štandardné stavové podmienky, vlhký plyn	

	

  Činnosť	
Prahová spotreba rozpúšťadla 1)t/rok	
Emisný limit	

	
Odpadové plyny	
Fugitívne  emisie	

	
TZL mg/m3	
TOC mg/m3	
VOC %	

Kontinuálne natieranie pásov  a zvitkov	
> 0,6 	
32)	
50, 1503)	
5, 104)	

1) Ak ide o natieranie pásov a zvitkov v zariadení s prahovou spotrebou  rozpúšťadla  (0,6 - 25) t/rok, pri používaní regulovaných výrobkov podľa § 14 ods. 6 zákona sa ustanovené emisné limity TOC, VOC a všeobecné emisné limity pre znečisťujúce látky 4. skupiny neuplatňujú. 
2) Emisný limit pre TZL platí iba pre proces striekania.
3)  Platí pre zariadenia, ktoré používajú technológie umožňujúce opätovné využitie  regenerovaných organických rozpúšťadiel.
4)  Platí pre jestvujúce zariadenia.
			
8

	Ostatné druhy povrchovej úpravy vrátane kovov, plastov, textílií (5), tkanív, fólií a papierov
(> 5)	N	VE	Príl.6
Č IV B.4	
4.   NANÁŠANIE NÁTEROV (IV)
4.2 Prahové spotreby rozpúšťadiel a emisné limity pre procesy nanášania na určité povrchy
Podmienky platnosti EL	
Štandardné stavové podmienky, vlhký plyn	

Pri nanášaní náterových látok, ktoré nemožno vykonávať za riadených podmienok, ako napríklad pri stavbe lodí, natieraní lietadiel, sa emisné limity podľa § 29 ods. 6 neuplatňujú.	

Pre rotačnú sieťotlač na potlač textilu sa uplatňujú emisné limity pre polygrafiu ustanovené v prvom bode.	

 Činnosť

Nanášanie 
náterových látok na 	
Prahová spotreba rozpúšťadla 1)t/rok	
Emisný limit  	

	
Odpadové plyny 	
Fugitívne  emisie	

	
TZL 1)mg/m3	
TOC mg/m3	
VOC %	

povrchy kovov, plastov, textilu, tkanín, fólií, papiera  	
Z	
> 5	
 15	
3 	
100 2)	
20	

	
> 15	
-	
3	
50/75 3), 150 4)	
20	

1)  Emisný limit pre TZL platí iba pre proces striekania.
2) Emisný limit pre TOC v odpadových plynoch platí pre procesy nanášania a sušenia prevádzkované za riadených  podmienok.
3)  Prvý emisný limit platí pre procesy sušenia, druhý pre procesy nanášania.
4)  Platí pre zariadenia  na nanášanie náterových látok na textil, ktoré používajú techniky, ktoré umožňujú opätovné použitie regenerovaných organických rozpúšťadiel a platí spoločne pre proces nanášania a proces sušenia. 
5)Podiel hmotnosti celkovej emisie VOC a celkovej plochy produktu.
6)Platí, ak ide o výrobu koženého nábytku a drobných kožených predmetov ako sú tašky, peňaženky, opasky a pod.			
9	Povrchová úprava navíjaných drôtov
(> 5)	N	VE	Príl.6
Č IV B.7	7.  POVRCHOVÁ ÚPRAVA DRÔTOV (VII)

Činnosť súvisiaca s poťahovaním kovových vodičov používaných na navíjanie cievok určených do transformátorov, motorov a pod.

7.1  Prahová spotreba rozpúšťadiel a emisné limity 
Pre zariadenia s prahovou spotrebou rozpúšťadla (0,6 - 5) t/rok sa emisný limit pre VOC neustanovuje a neuplatňujú sa ani všeobecné emisné limity pre znečisťujúce látky 4. skupiny. Ak ide o riziko ohrozenia zdravia ľudí a životného prostredia treba určiť emisný  limit osobitne.

Podmienky platnosti EL	
Štandardné stavové podmienky, vlhký plyn 	

Činnosť	
Prahová spotreba rozpúšťadla t/rok	
Emisný limit 	

	
Celkové emisie 1)	

	
VOC g/kg	

VII	
Natieranie navíjaných drôtov s priemerom	
< 0,1 mm	
> 5	
10	

	
≥ 0,1 mm	
> 5	
5	

1) Podiel hmotnosti celkovej emisie VOC a celkovej hmotnosti produktu.
			
10	Povrchová úprava drevených povrchov
(> 15)	N	VE	Príl.6
Č IV B.4	Podmienky platnosti EL	
Štandardné stavové podmienky, vlhký plyn	

Pri nanášaní náterových látok, ktoré nemožno vykonávať za riadených podmienok, ako napríklad pri stavbe lodí, natieraní lietadiel, sa emisné limity podľa § 29 ods. 6 neuplatňujú.	

 Činnosť

Nanášanie 
náterových látok na 	
Prahová spotreba rozpúšťadla 1)t/rok	
Emisný limit  	

	
Odpadové plyny 	
Fugitívne  emisie	

	
TZL 1)mg/m3	
TOC mg/m3	
VOC %	

drevené povrchy	
Z	
> 15	
 25	
3	
100 2)	
25	

	
> 25	
-	
3	
50/75 3)	
20	

1)  Emisný limit pre TZL platí iba pre proces striekania.
2) Emisný limit pre TOC v odpadových plynoch platí pre procesy nanášania a sušenia prevádzkované za riadených  podmienok.
3)  Prvý emisný limit platí pre procesy sušenia, druhý pre procesy nanášania.
4)  Platí pre zariadenia  na nanášanie náterových látok na textil, ktoré používajú techniky, ktoré umožňujú opätovné použitie regenerovaných organických rozpúšťadiel a platí spoločne pre proces nanášania a proces sušenia. 			
11	Chemické čistenie/čistenie za sucha	N	VE	Príl.6
Č IV B.3	
3.1  Technické požiadavky a podmienky prevádzkovania
Zariadenia na chemické čistenie odevov  treba vybaviť systémom záchytu pár a úplnou recykláciou organického rozpúšťadla. 
3.2   Prahová spotreba rozpúšťadiel a emisný limit  
Podmienky platnosti EL	
Pre  organické rozpúšťadlo  s obsahom VOC  podľa § 30 ods. 1 písm. b) sa emisný limit pre VOC podľa  časti III  tejto prílohy neuplatňuje.	

	

Činnosť	
Prahová spotreba rozpúšťadla t/rok	
Emisný limit	

	
Celkové emisie 1)  	

	
VOC g/kg	

III	
Chemické čistenie odevov	
> 0	
20	

1) Podiel hmotnosti organického rozpúšťadla a  celkovej hmotnosti vyčisteného a vysušeného produktu.

12	Impregnácia dreva
(> 25)	N	VE	Príl.6
Č IV B.14		
14.  IMPREGNÁCIA DREVA (XIV)
 Podmienky platnosti EL	
Štandardné stavové podmienky, vlhký plyn 	

 Činnosť	
Prahová spotreba rozpúšťadla 1)t/rok	
Emisný limit	

	
Odpadové plyny 	
Fugitívne emisie	
Celkové emisie 2)	

	
TOC mg/m3	
VOC %	
VOCkg/m3	

XIV
Impregnácia dreva	
> 0,6	
100 3)   	
45	
11	

1)  Ak ide o impregnáciu  v zariadení  s prahovou spotrebou  rozpúšťadla  (0,6 - 25) t/rok, ak sa používajú regulované výrobky podľa § 14 ods. 6 zákona sa ustanovené emisné limity pre prchavé organické zlúčeniny a ani všeobecné emisné limity pre znečisťujúce látky 4. skupiny neuplatňujú. 
2)  Podiel hmotnosti celkových  emisií a celkového objemu produktu.
3)  Neplatí pre zariadenia, kde sa používa na impregnáciu kreozot. Kreozot je zmes fenolov a krezolov  získaných pri spracovaní čiernouhoľného a drevného dechtu. 
			
13	Povrchová úprava kože
(> 10)	N	VE	Príl.6
Č IV B.4	Podmienky platnosti EL	
Štandardné stavové podmienky, vlhký plyn	

 Činnosť

 	
Prahová spotreba rozpúšťadla 1)t/rok	
Emisný limit  	

	
Odpadové plyny 	
Celkové emisie 5)  	

	
TZL mg/m3	
VOC g/m2	

kožu	
Z	
> 10 	
 25	
3	
85, 150 6)	

	
> 25	
-	
3	
 75, 150 6)	

1
6)Platí, ak ide o výrobu koženého nábytku a drobných kožených predmetov ako sú tašky, peňaženky, opasky a pod.
			
14	Výroba obuvi
(> 5)	N	VE	Príl.6
Č IV B.9	9.   VÝROBA OBUVI (IX)

Činnosť na výrobu celej obuvi alebo častí obuvi.
9.1  Prahová spotreba  rozpúšťadiel a emisné limity

 Činnosť	
Emisný limit	

Prahová spotreba rozpúšťadla	
Celkové emisie 1)	

t/rok	
VOC g/pár obuvi	

IX	
Výroba obuvi	
> 5  	
25	

1) Podiel hmotnosti celkových  emisií a počtu vyrobených párov obuvi.

15	Laminovanie dreva a plastov
(> 5)	N	VE	Príl.6
Č IV B.15	15.  LAMINOVANIE DREVA A PLASTOV (XV)

 Činnosť	
Emisný limit	

Prahová spotreba rozpúšťadla
t/rok	
Celkové emisie1)	

	
VOCg/m2	

XV
Laminovanie dreva a plastov	
> 5	
30	

1) Podiel hmotnosti celkových emisií a celkovej plochy produktu.			
16	Nanášanie lepidla
(> 5)	N	VE	Príl.6
Č IV B.8	8.  NANÁŠANIE LEPIDLA (VIII)

Činnosť, pri ktorej sa aplikuje lepidlo okrem nanášania lepidla a laminovania, ktoré sú súčasťou tlačiarenských činností.

8.1 Prahová spotreba rozpúšťadiel a emisné limity 
Pre zariadenia s prahovou spotrebou rozpúšťadla (0,6 - 5) t/rok sa emisný limit pre VOC neustanovuje a neuplatňujú sa ani všeobecné emisné limity pre znečisťujúce látky 4. skupiny. Ak ide o riziko ohrozenia zdravia ľudí a životného prostredia treba  určiť emisný  limit osobitne. 

Podmienky platnosti EL	
Štandardné stavové podmienky,  vlhký plyn	

	

 Činnosť	
Prahová spotreba rozpúšťadla t/rok
	
Emisný limit	

	
Odpadové plyny	
Fugitívne emisie	

	
TZL1)
mg/m3	
TOC mg/m3	
VOC %	

VIII
Nanášanie lepidla	
Z	
≥ 0,6	
 5	
3	
50, 1502)	
-	

Z	
> 5	
15	
3	
50, 1502)	
25	

	
> 15	
-	
3	
50, 1502)	
20	

1)  Emisný limit pre TZL platí iba pre proces striekania. Pre zariadenia s  vydaným  povolením do 31. 12. 2012 platí od 1. januára 2016.
2)  Platí pre zariadenia, ktoré používajú technológiu umožňujúcu opätovné využitie regenerovaných organických rozpúšťadiel.
			
17	Výroba náterových zmesí, lakov, tlačiarenských farieb a lepidiel
(> 100)	N	VE	Príl.6
Č IV B.10	10.  VÝROBA NÁTEROVÝCH ZMESÍ, LAKOV, TLAČIARENSKÝCH FARIEB A LEPIDIEL (X)

10.1  Prahová spotreba rozpúšťadiel a emisné limity
Podmienky platnosti EL	
Štandardné stavové podmienky, vlhký plyn 	

Činnosť	
Prahová spotreba rozpúšťadla t/rok	
Emisný limit	

	
Odpadové plyny 	
Fugitívne 
emisie 1)	
Celkové
emisie 2)	

	
TOC  mg/m3	
VOC  %	
VOC %	

Výroba náterových zmesí, lakov, tlačiarenských farieb a lepidiel	
Z	
> 5	
 1000	
150	
5	
5	

	
> 1000	
-	
150	
3	
3	

1) Emisný limit pre fugitívne emisie nezahŕňa množstvo organického rozpúšťadla predaného alebo expedovaného ako súčasť náterových zmesí.
2)  Podiel hmotnosti celkových emisií VOC a celkovej spotreby organického rozpúšťadla. 

18	Spracovanie kaučuku
(> 15)	N	VE	Príl.6
Č IV B.12	12.   VÝROBA A SPRACOVANIE GUMY (XII)

12.1 Prahová spotreba rozpúšťadiel a emisné limity

Podmienky platnosti EL	
Štandardné stavové podmienky, vlhký plyn 	

	

Činnosť 	
Prahová spotreba rozpúšťadla t/rok	
Emisný limit	

	
Odpadové plyny	
Fugitívne
Emisie 1)	
Celkové 
Emisie 2)	

	
TOC mg/m3	
VOC %	
VOC %	

XII
Výroba a spracovanie gumy	
> 5 	
 15	
20, 150 3)	
25	
25	

> 15	
-	
20, 150 3)	
25	
25	

1) Emisný limit pre fugitívne emisie nezahŕňa množstvo organického rozpúšťadla predaného alebo expedovaného ako súčasť náterových zmesí v uzatvorených obaloch.
2) Podiel hmotnosti celkových emisií a celkovej hmotnosti spotrebovaného VOC a organického  rozpúšťadla.
3) Platí pre zariadenia, ktoré používajú technológiu umožňujúcu opätovné využitie  regenerovaných  rozpúšťadiel.			
19	Extrakcia rastlinných olejov a živočíšnych tukov a rafinácia rastlinných olejov (> 10)	N	VE	Príl.6
Č IV B.13	
13.    EXTRAKCIA RASTLINNÝCH OLEJOV A ŽIVOČÍŠNYCH TUKOV A RAFINÁCIA RASTLINNÝCH OLEJOV (XIII)
.
13.2   Prahová spotreba  rozpúšťadiel a emisné limity
        
Činnosť	
Prahová spotreba
rozpúšťadla t/rok	
Emisný limit	

Extrakcia rastlinných olejov, a živočíšnych tukov a rafinácia rastlinných olejov z týchto materiálov	
	
Celkové emisie 1)	

	
VOC kg/t	

Živočíšny tuk	
> 5	
1,5	

Ricín	
> 5	
3	

Repkové semená	
> 5	
1	

Slnečnicové semená	
> 5	
1	

Sojové bôby (normálne drvenie)	
> 5	
0,8	

Sojové bôby (biele vločky)	
> 5	
1,2	

Ostatné semená a iný rastlinný materiál	
> 5	
32)	

Frakcionovanie s výnimkou odglejovania	
> 5	
1,5	

Odglejovanie (odstraňovanie živice z oleja)	
> 5	
4	

1)  Podiel hmotnosti celkových emisií organického rozpúšťadla a celkovej hmotnosti spracovanej  suroviny.
2)Hodnoty celkových emisných limitov pre zariadenia spracúvajúce jednotlivé skupiny semien a iných rastlinných častí treba určiť osobitne s ohľadom na požiadavky najlepších dostupných techník. 
			
20	Výroba farmaceutických výrobkov
(> 50)	N	VE	Príl.6
Č IV B.11	11.   VÝROBA FARMACEUTICKÝCH VÝROBKOV (XI)

Chemická syntéza, fermentácia, extrakcia, príprava a konečná úprava farmaceutických výrobkov a výroba medziproduktov, ak sa vyrábajú na tom istom mieste.

11.1 Prahová spotreba rozpúšťadiel a emisné limity
Podmienky platnosti EL	
Štandardné stavové podmienky, vlhký plyn 	

Činnosť	
Prahová spotreba rozpúšťadla
t/rok	
Emisný limit	

	
Odpadové plyny 	
Fugitívne emisie 1)	
Celkové emisie 2)	

	
TOC  mg/m3	
VOC  %	
VOC  %	

XI
Výroba farmaceutických zmesí	
> 5  	
≤ 50	
20, 150 3)	
5, 15 4)	
5, 15 4)	

> 50	
-	
20, 150 3)	
5, 15 4)	
5, 15 4)	

1)  Emisný limit pre fugitívne emisie nezahŕňa množstvo organického rozpúšťadla predaného alebo expedovaného ako súčasť farmaceutických výrobkov v uzatvorených obaloch. 
2)  Podiel hmotnosti celkových emisií VOC a celkovej hmotnosti spotrebovaného organického rozpúšťadla. 
3)  Platí pre zariadenia, ktoré používajú technológiu umožňujúcu opätovné využitie regenerovaných  organických rozpúšťadiel.
4)  Platí pre jestvujúce zariadenia. 

	ČASŤ 3

Limitné hodnoty emisií pre zariadenia v odvetví nastrekovania náterov na vozidlá

1. Celkové limitné hodnoty emisií sú vyjadrené v gramoch emitovaného organického rozpúšťadla vo vzťahu k ploche povrchu výrobku v metroch štvorcových a v kilogramoch emitovaného organického rozpúšťadla vo vzťahu ku karosérii vozidla.

2. Plocha povrchu ktoréhokoľvek výrobku z tabuľky v bode 3 je vymedzená ako plocha povrchu vypočítaná z celkovej elektroforeticky nastriekavanej plochy a plocha povrchu všetkých častí, ktoré by mohli byť pridané v ďalších fázach procesu nastriekavania, ktoré sú nastriekavané tým istým náterom ako príslušný výrobok, alebo celková plocha povrchu výrobku opatrená náterom v zariadení. 

Povrch elektroforeticky nastriekavanej plochy sa vypočíta podľa tohto vzorca: 

              2 × celková hmotnosť karosérie opatrenej náterom 
   ----------------------------------------------------------------------------------
   priemerná hrúbka kovového plášťa × hustota kovového plášťa

Táto metóda sa taktiež použije na ostatné časti opatrené náterom, ktoré sú vyrobené z plášťa. 

Plocha povrchu ostatných pridaných častí alebo celková plocha povrchu opatrená náterom v zariadení sa vypočíta podľa počítačového modelu alebo inou ekvivalentnou metódou.

3. Celkové limitné hodnoty emisií v nižšie uvedenej tabuľke sa vzťahujú na všetky štádia procesu vykonávané v tom istom zariadení od elektroforetického nastriekavania náteru alebo akéhokoľvek iného druhu procesu nanášania náteru až po konečné voskovanie a leštenie vrátane vrchného náteru, ako aj rozpúšťadlo použité pri čistení technického vybavenia použitého v danom procese vrátane striekacích kabín a ostatného pevného vybavenia, a to ako počas, tak aj mimo času trvania výroby.

Činnosť
(prahová hodnota spotreby rozpúšťadiel v tonách/rok)	
Prahová hodnota produkcie
(týka sa ročnej produkcie natretých kusov)	
Celková limitná hodnota emisií	

	
Nové zariadenia	
Existujúce zariadenia	

Nastriekavanie nových áut nátermi (> 15)	
> 5 000	
45 g/m2 alebo 1,3 kg/na karosériu + 33 g/m2	
60 g/m2 alebo 1,9 kg/na karosériu + 41 g/m2	

≤ 5 000 samotných karosérii alebo > 3 500 karosérií s namontovaným podvozkom	
90 g/m2 alebo 1,5 kg/na karosériu + 70 g/m2	
90 g/m2 alebo 1,5 kg/na karosériu + 70 g/m2	

	
Celková limitná hodnota emisií (g/m2)	

Nastriekavanie kabín nových nákladných automobilov nátermi (> 15)	
≤ 5 000	
65	
85	

> 5 000	
55	
75	

Nastriekavanie nových dodávkových a nákladných automobilov nátermi (> 15)	
≤ 2 500	
90	
120	

> 2 500	
70	
90	

Nastriekavanie nových autobusov nátermi (> 15)	
≤ 2 000	
210	
290	

> 2 000	
150	
225	

4. Zariadenia na nastriekavanie náterov na vozidlá, ktorých spotreba rozpúšťadiel je pod prahovými hodnotami uvedenými v tabuľke uvedenej v bode 3, musia spĺňať požiadavky na priemyselné odvetvie následnej povrchovej úpravy vozidiel stanovené v časti 2	N	VE	Príl.6
Č IV B.5	5.  NANÁŠANIE NÁTEROV V AUTOMOBILOVOM PRIEMYSLE (V)
5.1.1 Prahová  spotreba rozpúšťadiel, prahová hodnota produkcie natieraných objektov a  emisné limity 
Podmienky platnosti EL	
Štandardné stavové podmienky, vlhký plyn	

Hodnota emisného limitu pre celkové emisie sa vzťahuje na všetky štádiá procesu vykonávané v tom istom zariadení od elektroforetického nanášania náteru alebo iného druhu nanášania náteru až po konečné voskovanie vrátane nanesenia vrchného náteru. Do celkových emisií  sa započítavajú aj emisie z čistenia použitých nástrojov a technického vybavenia vrátane striekacích kabín počas výrobných aj nevýrobných stavov. 	

	

Zariadenia  s prahovou spotrebou rozpúšťadla  ≥ 15 t/rok	

Činnosť

Emisný limit	

	
Odpadové plyny	
Celkové emisie 1)	

Produkcia vozidiel 
ks/rok	
TZL mg/m3	
VOC g/m2	

	
	
Nové zariadenia	
Jestvujúce zariadenia	

Va
Nátery 
osobných áut	
> 5000	
3	
45  alebo
1,3 kg/karoséria+ 33	
60  alebo
1,9 kg/karoséria+ 41	

≤ 5000 karosérií
alebo
> 3500 karosérií s namontovanými podvozkami	

3
	
90  alebo
1,5 kg/karoséria+ 70	
90  alebo
1,5kg/karoséria+ 70	

Va
Nátery kabín nákladných áut	
 5000	
3	
65 	
85	

> 5000	
3	
55	
75	

Va
Nátery dodávkových a nákladných áut	
≤ 2500	
3	
90	
120	

> 2500	
3	
70	
90	

Va
Nátery autobusov	
≤ 2000	
3	
210	
290	

> 2000	
3	
150	
225	

Zariadenia  s prahovou spotrebou rozpúšťadla < 15 t/rok	

  Va	
Uplatňujú sa požiadavky  podľa bodu 5.2.2 	

1)	Hodnoty emisných limitov pre celkové emisie sú vyjadrené ako hmotnosť všetkých VOC na m2 plochy z celkového povrchu výrobku opatreného náterom  na jednu  karosériu auta.

5.1.2  Výpočet veľkosti natretého povrchu 
Plocha povrchu výrobku, ako vzťažnej veličiny pre  emisný limit podľa  bodu 5.2.1 je definovaná ako
a)	plocha povrchu vypočítaná ako súčet celkovej plochy, na ktorú bol nanesený elektroforézny náter, a plochy povrchu všetkých častí pripojených k výrobku v ďalších fázach procesu nanášania náteru, ktoré sú natierané  tým istým náterom, alebo 
b)	celková plocha povrchu výrobku nanesená  náterom v danom zariadení. 
Povrch elektroforeticky nastriekavanej plochy sa vypočítava podľa vzťahu:

S  -  povrch elektroforeticky nastriekavanej plochy,
m -  celková hmotnosť natretej karosérie,
d  -  priemerná hrúbka kovového plášťa,  
ϱ  -  hustota kovového plášťa.
Táto metóda sa použije aj pre iné časti pokryté náterom,  ak sú vyrobené z plechu.
Na výpočet povrchu ostatných pridaných častí alebo celkovej plochy natretého povrchu  v zariadení možno použiť  počítačový model alebo inú ekvivalentnú metódu.			
	ČASŤ 4

Limitné hodnoty emisií pre prchavé organické zlúčeniny so špecifickými vetami upozorňujúcimi na riziko

1. Pri emisiách prchavých organických zlúčenín, ktoré sú uvedené v článku 58, ak je hmotnostný prietok súčtu zlúčenín, ktoré sú príčinou označenia uvedeného v uvedenom článku, väčší ako 10 g/hod. alebo sa rovná tejto hodnote, musí byť dodržaná limitná hodnota emisií 2 mg/Nm3. Limitná hodnota emisií sa vzťahuje na súčet hmotností jednotlivých zlúčenín.
2. Pri emisiách halogénovaných prchavých organických zlúčenín, ktorým sú priradené výstražné upozornenia H341 alebo H351 alebo nimi musia byť označené, ak je hmotnostný prietok súčtu zlúčenín, ktoré sú príčinou výstražných upozornení H341 alebo H351, väčší ako 100 g/hod, alebo sa rovná tejto hodnote, musí byť dodržaná limitná hodnota emisií 20 mg/Nm3. Limitná hodnota emisií sa vzťahuje na súčet hmotností jednotlivých zlúčenín.	N	VE	Príl.6
Č III 	III.  POŽIADAVKY  NA  ZARIADENIA  POUŽÍVAJÚCE  ORGANICKÉ ROZPÚŠŤADLÁ  S  OBSAHOM  LÁTOK  ALEBO  ZMESÍ  VYMEDZENÝCH OZNAČENÍM RIZIKA PODĽA  § 30 ODS. 1  PÍSM. a) a  b)

1.    Technické požiadavky a podmienky prevádzkovania
1.1 S ohľadom na technické a ekonomické možnosti, prchavé organické zlúčeniny začlenené podľa § 30 ods. 1 písm. a) alebo b) treba zo zariadenia odvádzať za riadených podmienok a tak zabezpečiť ochranu zdravia obyvateľstva a životného prostredia.

 2.   Emisné limity

Podmienky platnosti EL	
Štandardné stavové podmienky, vlhký plyn	

Emisný limit platí pre súčet hmotnostných koncentrácií alebo hmotnostných tokov jednotlivých VOC.	

Emisie prchavých organických zlúčenín  v odpadovom plyne nesmú prekročiť buď uvedenú hodnotu hmotnostného toku, alebo koncentrácie, ak ďalej nie je uvedené inak.	

Pre činnosť IIa  a  činnosť III, ak ide o VOC podľa § 30 ods.1 písm. b) sú  emisné limity ustanovené osobitne v štvrtej časti prílohy č. 6.	

Použitie organických rozpúšťadiel  s obsahom	
Emisný limit 	

Hmotnostný tok
VOC g/h	
Koncentrácia
VOC mg/m3	

VOC podľa § 30 ods. 1 písm. a)	
10	
2	

VOC podľa § 30 ods. 1 písm. b)	
100	
20	

			
	ČASŤ 5

Schéma znižovania emisií

1. Prevádzkovateľ môže použiť akúkoľvek schému znižovania emisií určenú osobitne pre jeho zariadenie.
2. V prípade aplikovania náterov, lakov, lepidiel alebo tlačiarenských farieb je možné použiť nasledujúcu schému. Ak nasledujúca metóda nie je vhodná, príslušný orgán môže prevádzkovateľovi povoliť, aby použil akúkoľvek inú alternatívnu schému, ktorou sa dosiahne rovnaké zníženie emisií ako v prípade použitia limitných hodnôt emisií častí 2 a 3. Návrh schémy musí zohľadniť tieto skutočnosti: 

a) ak sa náhrady, ktoré obsahujú málo alebo žiadne rozpúšťadlá, ešte stále len vyvíjajú, prevádzkovateľovi sa poskytne dlhšia lehota na realizáciu jeho plánov znižovania emisií;

b) referenčný bod na znižovanie emisií by mal podľa možnosti čo najviac korešpondovať s množstvom emisií, ktoré by boli emitované, ak by neboli podniknuté žiadne kroky na zníženie emisií.
Činnosť	
Multiplikačný faktor na použitie v písmene a) bod ii)	

Rotačná hĺbkotlač; flexografická tlač; laminovanie ako súčasť tlačiarenskej činnosti; lakovanie ako súčasť tlačiarenskej činnosti; impregnácia dreva; povrchová úprava textílií, tkanín, fólií a papiera; nanášanie lepidla	
4	

Povrchová úprava cievok, následná povrchová úprava vozidiel	
3	

Nanášanie ochranných vrstiev na povrchy prichádzajúce do kontaktu s potravinami, nanášanie ochranných vrstiev na lietadlá a kozmické lode	
2,33	

Ostatné druhy povrchovej úpravy a rotačná sieťotlač	
1,5	

b) cieľové množstvo emisií sa rovná referenčnému ročnému množstvu emisií vynásobenému percentom rovnajúcim sa:

i) (limitnej hodnote fugitívnych emisií + 15) pre zariadenia spadajúce pod bod 6 a pásmu nižšej prahovej hodnoty bodov 8 a 10 v časti 2,

ii) (limitnej hodnote fugitívnych emisií + 5) pre všetky ostatné zariadenia;

c) stanovené zníženie emisií je splnené, ak skutočné množstvá emisií z rozpúšťadiel určené na základe plánu hospodárenia s rozpúšťadlami sú nižšie ako cieľové množstvo emisií alebo sa mu rovnajú. 
3. Nasledujúca schéma sa použije na zariadenia, u ktorých je možné predpokladať konštantný tuhý obsah produktu: 

a) ročné referenčné množstvo emisií sa vypočíta takto:

i) určí sa celková hmotnosť tuhých látok v množstve náteru a/alebo tlačiarenskej farbe, laku alebo lepidle spotrebovanom za rok. Tuhé látky sú všetky materiály v náteroch, tlačiarenských farbách, lakoch a lepidlách, ktoré sa stávajú tuhými po odparení vody alebo prchavých organických zlúčenín;

ii) referenčné ročné množstvo emisií sa vypočíta tak, že sa vynásobí hmotnosť určená v bode i) príslušným faktorom z ďalej uvedenej tabuľky. Príslušné orgány môžu tieto faktory pre jednotlivé zariadenia upraviť tak, aby odzrkadľovali preukázané zvýšenie efektívnosti pri používaní tuhých látok;
	N	VE	Príl.6
Č V 	V.  REDUKČNÝ PLÁN
1.    Princíp redukčného plánu
Redukčný plán je súbor technických a organizačných opatrení na zníženie emisií prchavých organických zlúčenín, ktorý umožňuje  znížiť emisie  v takej miere, ktorá  by sa dosiahla uplatnením emisných  limitov  určených v štvrtej časti tejto prílohy. 
Na tento účel môže prevádzkovateľ zariadenia použiť akúkoľvek schému znižovania emisií vypracovanú špeciálne pre jeho zariadenie za predpokladu, že nakoniec dosiahne rovnaké zníženie emisií.
Pri vypracovaní redukčného plánu treba vychádzať z nasledujúcich skutočností:
a)	ak sa majú nahradiť doposiaľ používané materiály materiálmi obsahujúcimi menej organických rozpúšťadiel alebo žiadne rozpúšťadlá, ale ktoré sú ešte v štádiu vývoja,   prevádzkovateľovi zariadenia možno poskytnúť predĺženie lehoty na realizáciu jeho redukčného plánu,
b)	východiskom prípravy redukčného plánu je referenčné množstvo emisií prchavých organických zlúčenín, ak by sa nevykonali žiadne opatrenia na zníženie emisií.

2.	Návod na vypracovanie redukčného plánu pri aplikácii náterov, lakov, tlačiarenských farieb
Je určený pre zariadenia a činnosti, pri ktorých možno predpokladať konštantný obsah sušiny tzn. neprchavého podielu v produkte, ktorý možno využiť na definovanie referenčného množstva pre redukčný plán. 
Ak nasledujúca metóda nie je vhodná, možno prevádzkovateľovi zariadenia  povoliť iný alternatívny plán, ktorý  spĺňa uvedené princípy. 
Prevádzkovateľ zariadenia predloží redukčný plán znižovania emisií, ktorý obsahuje najmä zníženie priemerného obsahu organických rozpúšťadiel v celkovom vstupe alebo zvýšenie účinnosti nanášania sušiny náterových látkach, ktorými sa dosiahne zníženie celkových emisií prchavých organických zlúčenín za rok na úroveň  cieľových emisií. 
2.1	Výpočet cieľovej emisie prchavých organických zlúčenín
Cieľové emisie T sa vypočítajú ako celkové množstvo sušiny v spotrebovaných náterových  látkach  vynásobené  koeficientmi  K1 a K2 podľa  vzťahu: 
                                                T = K1 x K2 x s
kde
T - cieľové emisie,
s  - celkové množstvo sušiny za rok
K1 - koeficient podľa bodu  2.1.1,
K2 - koeficient vypočítaný podľa bodu  2.1.2.

2.1.1  Výpočet  sušiny
Sušinou sa rozumie množstvo všetkých tuhých látok v náterových látkach, tlačiarenských farbách, lakoch a lepidlách, ktoré sa vytvrdia po odparení prchavých organických zlúčenín alebo vody. Celkové množstvo sušiny je potrebné stanoviť každoročne, vychádza sa pritom zo spotreby náterových látok za rok.

2.1.2  Výpočet koeficientu K1
Hodnota koeficientu K1 pre jednotlivé činnosti je ustanovená v nasledujúcej tabuľke. Faktory pre jednotlivé zariadenia a činnosti možno upraviť tak, aby odrážali preukázané zvýšenie účinnosti vo využití tuhých látok.
Činnosť	
Faktor K1	

Rotačná hĺbkotlač; flexografia; laminovanie ako súčasť tlačiarenskej činnosti; lakovanie ako súčasť tlačiarenskej činnosti; natieranie dreva; natieranie textílií, tkanín, fólií a papiera; nanášanie lepidla	
4	

Natieranie pásov a zvitkov; opravy a prestriekavanie áut	
3	

Nátery pre styk s potravinami; natieranie na voľnom priestranstve	
2,33	

Rotačná sieťotlač; iné nátery	
1,5	

2.1.3	Výpočet koeficientu K2
Hodnota koeficientu K2 sa vypočíta z hodnoty emisného limitu pre fugitívne emisie podľa   týchto  vzťahov: 
a)	pre nasledovné zariadenia a činnosti:
činnosť IVa	
 nanášanie náterových látok na kovy, plasty, textil, tkaniny, fólie, papier   
s prahovou spotrebou rozpúšťadla menej ako 15 t/rok,	

činnosť IVb	
nanášanie náterov na drevené povrchy s prahovou spotrebou  rozpúšťadla menej ako 25 t/rok,	

činnosť  Va	
nanášanie náterov v priemyselnej  výrobe automobilov s prahovou spotrebou rozpúšťadla menej ako 15 t/rok,	

činnosť Vb	
nanášanie náterov v priemysle výroby áut mimo výrobnej linky  a následná povrchová úprava vozidiel,	

             K2=[emisný limit fugitívnych emisií + 15]/ 100

b)   pre všetky ostatné zariadenia 
            K2=[emisný limit fugitívnych emisií + 5]/ 100

			
	ČASŤ 6  

Monitorovanie emisií

1. Kanály, na ktoré je napojené odlučovacie zariadenie a ktoré v mieste vypúšťania emitujú v priemere viac ako 10 kg/h celkového množstva organického uhlíka, sa kontinuálne monitorujú z hľadiska dodržiavania požiadaviek.	N	
VM	
§ 11
O 1	
(1) Ak ide o zariadenie používajúce organické rozpúšťadlá, kontinuálnym meraním sa údaje o dodržaní emisných limitov určených pre odpadové plyny a celkový organický uhlík a množstvo ich emisie zisťujú vo výduchoch, na ktoré sú napojené odlučovacie zariadenia a ktoré v mieste vypúšťania emitujú v priemere viac ako 10 kg/h celkového organického uhlíka, ak
a)	neustanovuje inak odsek 3, alebo 
b)	v povolení nie je určené kontinuálne meranie pri nižšom hmotnostnom toku celkového organického uhlíka. 	

Ú		
	2. V ostatných prípadoch musia členské štáty zabezpečiť, aby sa vykonávalo buď kontinuálne, alebo periodické meranie. Pri periodických meraniach sa musia získať minimálne tri namerané hodnoty počas každého výkonu merania.	N	VM	§ 11
O 2	(2) Ak ide o zariadenie používajúce organické rozpúšťadlá a neustanovujú inak odseky 3 a 8, alebo v povolení nie je s prihliadnutím na špecifické prípady podľa § 6 ods. 4 písm. a) až g) určený kratší interval, periodickým meraním sa údaje o dodržaní emisných limitov určených pre odpadové plyny zisťujú v intervale najmenej raz za 
a)	tri kalendárne roky, ak ide o 
1.	prchavé organické zlúčeniny, ktoré sú klasifikované rizikovou R-vetou alebo H-výstražným upozornením,)
2.	výduchy, ktoré v mieste vypúšťania emitujú v priemere (0,5 až 10) kg/h celkového organického uhlíka ostatných zlúčenín ako podľa prvého bodu,
b)	šesť kalendárnych rokov, ak ide o výduchy, ktoré v mieste vypúšťania emitujú v priemere menej ako 0,5 kg/h celkového organického uhlíka ostatných zlúčenín ako podľa písmena a) prvého bodu.
			
	3. Merania nie sú povinné v prípade, ak vybavenie na znižovanie znečistenia plynov na konci potrubia nemusí byť v súlade s touto smernicou.	N	VM	§ 11
O 3	(3) Meranie nie je potrebné vykonávať, ak vo výduchoch za odlučovacími zariadeniami sa nevyžaduje zisťovať emisné hodnoty na preukazovanie požiadaviek ustanovených v osobitnom predpise.)	Ú		
	ČASŤ 7

Plán hospodárenia s rozpúšťadlami

1. Zásady

Plán hospodárenia s rozpúšťadlami má za cieľ:

a) overovať plnenie špecifikované v článku 62;

b) identifikovať ďalšie možnosti zníženia emisií;

c) poskytovať verejnosti informácie o spotrebe rozpúšťadiel, emisií z rozpúšťadiel a dodržiavaní požiadaviek kapitoly V.
	N

	VE	Príl.6
Č VI B1	VI.  POSTUP VYPRACOVANIA ROČNEJ BILANCIE ROZPÚŠŤADIEL
1 .  Účel vypracovania ročnej bilancie organických rozpúšťadiel
Bilancovanie organických rozpúšťadiel slúži na: 
a)	výpočet množstva emisií prchavých organických zlúčenín,
b)	preukázanie plnenia emisných limitov pre fugitívne emisie,
c)	preukázanie plnenia emisných limitov pre celkové emisie,
d)	preukázanie plnenia redukčného plánu, 
e)	preskúmanie ďalších možností zníženia emisií VOC,
f)	poskytovanie informácií verejnosti o spotrebe organických rozpúšťadiel, o emisiách prchavých organických zlúčenín z organických rozpúšťadiel a plnení určených požiadaviek.
			
	2. Vymedzenie pojmov

Nasledujúce vymedzenie pojmov poskytuje rámec na vykonanie hmotnostnej bilancie.

Vstupné množstvá organických rozpúšťadiel (I):

I1	
Množstvo organických rozpúšťadiel alebo ich množstvo v zmesiach, ktoré boli zakúpené a ktoré sa používajú ako vstupné množstvo do procesu za časové obdobie, za ktoré sa vypočítava hmotnostná bilancia.

I2	
Množstvo organických rozpúšťadiel alebo ich množstvo v zmesiach, ktoré boli zhodnotené a opätovne sa použijú ako vstupné množstvo rozpúšťadiel do procesu. Recyklované rozpúšťadlo sa počíta zakaždým, keď sa použije na vykonanie činnosti.	

Výstupy organických rozpúšťadiel (O):

O1	
Emisie v odpadových plynoch.

O2	
Organické rozpúšťadlá stratené vo vode, berúc do úvahy čistenie odpadových vôd pri výpočte O5.

O3	
Množstvo organických rozpúšťadiel, ktoré zostávajú ako kontaminácia alebo rezíduá vo výrobkoch, ktoré sú výstupom z procesu.

O4	
Nezachytené emisie organických rozpúšťadiel do ovzdušia. Sem patrí bežná ventilácia miestností, keď vzduch uniká do okolitého prostredia cez okná, dvere, vetracie alebo podobné otvory.

O5	
Straty organických rozpúšťadiel a/alebo organických zlúčenín spôsobené chemickými alebo fyzikálnymi reakciami (vrátane tých, ktoré boli zničené spálením alebo inou úpravou odpadových plynov alebo odpadových vôd, alebo ktoré sa zachytili, pokiaľ neboli započítané v rámci O6, O7 alebo O8). 

O6	
Organické rozpúšťadlá obsiahnuté v zozbieranom odpade.

O7	
Organické rozpúšťadlá alebo organické rozpúšťadlá obsiahnuté v zmesiach, ktoré sa predali alebo ktoré sú určené na predaj ako komerčne hodnotné výrobky.

O8	
Organické rozpúšťadlá obsiahnuté v zmesiach, ktoré boli zhodnotené na opätovne použitie, ale nie ako vstup do procesu, pokiaľ neboli započítané v rámci O7.

O9	
Organické rozpúšťadlá, ktoré unikli iným spôsobom.	

	N	VE	Príl.6
Č VI B.2	1.	Veličiny na vypracovanie ročnej bilancie rozpúšťadiel 

Bilančné prúdy VOC  sú vyjadrené v jednotkách hmotnosti.
Vstupy organických rozpúšťadiel (I)	

I1	
Množstvo organických rozpúšťadiel alebo ich množstvo v zmesiach, ktoré boli zakúpené a ktoré sa používajú ako vstup do procesu za časové obdobie, za ktoré sa vypočítava hmotnostná bilancia.	

I2	
Množstvo organických rozpúšťadiel alebo ich množstvo v použitých zmesiach, ktoré boli recyklované a opätovne sa použijú ako vstup do procesu. Recyklované organické rozpúšťadlo sa započítava vždy, keď sa použije na danú  činnosť.	

Výstupy organických rozpúšťadiel (O)	

O1	
Emisie v odpadových plynoch.	

O2
	
Úniky organických rozpúšťadiel  do odpadových vôd, ktoré sa odvádzajú z procesu; ak sú odpadové vody čistené, je to potrebné pri výpočte O5 zohľadniť.	

O3	
Organické rozpúšťadlá, ktoré zostávajú ako znečistenie alebo zvyšky vo výrobkoch vychádzajúcich z procesu.	

O4
	
Nezachytené emisie organických rozpúšťadiel uvoľnené do ovzdušia; všeobecne sa sem zahŕňa bežné vetranie miestností, pri ktorej vzduch z pracovného prostredia uniká do  vonkajšieho ovzdušia cez okná, dvere, vetracie  alebo iné otvory. 	

O5	
Straty organických rozpúšťadiel alebo organických zlúčenín spôsobené chemickými alebo fyzikálnymi reakciami (napríklad spálením alebo inou úpravou odpadových plynov  alebo odpadových vôd, alebo ktoré sa zachytili, napr. adsorpciou, ak neboli započítané  do položiek  O6, O7 alebo O8).	

O6	
 Organické rozpúšťadlá obsiahnuté v zhromaždenom odpade.	

O7	
 Organické rozpúšťadlá alebo organické rozpúšťadlá obsiahnuté v zmesiach, ktoré sa predali alebo ktoré sú určené na predaj ako komerčné výrobky..	

O8
	
Organické rozpúšťadlá obsiahnuté v zmesiach, ktoré sa regenerovali na opätovné  použitie, ale sa nepovažujú za vstup  do procesu, ak už  neboli započítané v rámci  položky  O7.	

O9	
Úniky organických rozpúšťadiel iným spôsobom.	

	3. Použitie plánu hospodárenia s rozpúšťadlami na verifikáciu dodržiavania znižovania emisií. 

Použitie plánu hospodárenia s rozpúšťadlami sa určí nasledovne podľa konkrétnej požiadavky, ktorá má byť overená:

a) verifikácia plnenia schémy znižovania emisií stanovenej v časti 5 s celkovou limitnou hodnotou emisií vyjadrenou ako množstvo emisií rozpúšťadla na jednotkový výrobok alebo inak, ako je uvedené v častiach 2 a 3,

i) pre všetky činnosti využívajúce schému znižovania emisií stanovenú v časti 5 sa každý rok vypracuje plán hospodárenia s rozpúšťadlami na účely určenia spotreby (C). Spotreba sa vypočíta podľa nasledujúcej rovnice:

C = I1 – O8

Súčasne sa stanovia tuhé látky použité v náteroch, aby bolo možné odvodiť referenčné ročné množstvo emisií a cieľové množstvo emisií na každý rok;

ii) na posúdenie splnenia celkovej limitnej hodnoty emisií vyjadrenej v množstve emisií z rozpúšťadiel na jednotkový výrobok alebo inak, ako je uvedené v častiach 2 a 3, sa každý rok vypracuje plán hospodárenia s rozpúšťadlami na účely určenia množstva emisií (E). Množstvo emisií sa vypočíta podľa nasledujúcej rovnice:

E = F + O1

F sú fugitívne emisie, ako sú vymedzené v písmene b) bod i). Údaj o množstve emisií sa potom vydelí príslušným ukazovateľom výrobku;

iii) na posúdenie splnenia požiadaviek článku 59 ods. 6 písm. b) bod ii) sa každý rok vypracuje plán hospodárenia s rozpúšťadlami na účely určenia celkových emisií zo všetkých činností, ktorých sa to týka, a tento údaj sa potom porovná s celkovými emisiami, ktoré by boli dosiahnuté, ak by boli splnené požiadavky častí 2, 3 a 5 na každú činnosť samostatne;

b) určenie fugitívnych emisií na porovnanie s limitnými hodnotami fugitívnych emisií v časti 2:

i) fugitívne emisie sa vypočítajú podľa jednej z týchto rovníc;

F = I1 – O1 – O5 – O6 – O7 – O8

alebo

F = O2 + O3 + O4 + O9
	N	VE	Príl.6
Č VI B.3-4	
3.  Základné bilančné vzťahy 
a)Spotreba organických rozpúšťadiel C  sa vypočíta podľa vzťahu
    C = I1 - O8      [g, kg alebo t] 

b) Vstup I  sa vypočíta podľa vzťahu:
     I = I1 + I2          [g, kg alebo t] 

c) Fugitívne emisie F sa zisťujú 
    1. nepriamou bilanciou: 
F = I1 - O1 - O5 - O6 - O7 - O8      [g, kg alebo t] 
alebo
2. priamou bilanciou:
F = O2 + O3  + O4 + O9     [g, kg alebo t] 

d) Celkové množstvo emisií E sa vypočíta podľa vzťahu:
          E = F + O1     [g, kg alebo t] 

4.  Preukázanie plnenia požiadaviek na  zníženie emisií na základe bilancie rozpúšťadiel
a)	Emisný podiel fugitívnych emisií EHF [%] sa vypočíta ako percentuálny podiel množstva fugitívnych emisií a vstupného množstva organických rozpúšťadiel I podľa  vzťahu: 
     EHF =  (F / I) x 100    [%] 

b)	Emisný podiel celkových emisií sa vypočíta ako percentuálny podiel množstva celkových emisií a vstupného množstva organických rozpúšťadiel alebo ako podiel množstva celkových emisií a množstva alebo veľkosti produkcie [g/kg, g/m2, kg/m3, g/pár alebo kg/t)] podľa toho, ako je ustanovený.

c)	Redukčný plán je splnený, keď skutočné množstvo celkových emisií zistené ročnou bilanciou rozpúšťadiel je menšie alebo sa rovná hodnote cieľových emisií.

			
	F sa určí buď priamym meraním množstiev, alebo ekvivalentnou metódou alebo ekvivalentným výpočtom, napríklad použitím účinnosti zachytávania v rámci procesu. 

Limitná hodnota fugitívnych emisií je vyjadrená ako časť vstupu, ktorá sa vypočíta podľa nasledujúcej rovnice:

I = I1 + I2
	N	VM	§ 11
O 5
P a)	(5) Podľa schváleného postupu výpočtu ročnej bilancie organických rozpúšťadiel sa množstvo emisie alebo zodpovedajúci výstup organického rozpúšťadla v danom bilančnom prúde, alebo hodnota fyzikálno-chemickej veličiny, ktorá je potrebná na zistenie množstva danej fugitívnej emisie podľa svojho významu zisťuje 
a)	priamym meraním množstva emisie alebo ekvivalentnou metódou jej nepriameho merania, alebo ekvivalentným technickým výpočtom, najmä ak možno preukázateľne zistiť a uplatniť reprezentatívnu hodnotu účinnosti zachytávania organického rozpúšťadla v procese,	Ú		
	ii) určenie fugitívnych emisií sa urobí krátkym, ale zato kompletným súborom meraní a nie je potrebné ho opakovať, pokiaľ nedôjde k zmene alebo úprave technického vybavenia	N	VM	§ 11
O 5
P b)	(5) Podľa schváleného postupu výpočtu ročnej bilancie organických rozpúšťadiel sa množstvo emisie alebo zodpovedajúci výstup organického rozpúšťadla v danom bilančnom prúde, alebo hodnota fyzikálno-chemickej veličiny, ktorá je potrebná na zistenie množstva danej fugitívnej emisie podľa svojho významu zisťuje 
b) krátkym, ale pritom kompletným súborom meraní, chemických analýz alebo iných obdobných technických skúšok daného bilančného prúdu, ktoré nie je potrebné vykonávať opakovane, ak nedôjde k zmene technického zariadenia alebo technológie a súčasne nie je pochybnosť o ich reprezentatívnosti pre daný rok výpočtu ročnej bilancie.              			
	ČASŤ 8

Posúdenie dodržiavania limitných hodnôt emisií v odpadových plynoch

1. V prípade kontinuálnych meraní sa limitné hodnoty emisií považujú za dodržané, ak: 

a) žiadny z aritmetických priemerov všetkých platných odčítaní získaných počas 24 hodín prevádzky zariadenia alebo činnosti, s výnimkou nábehu a odstávky a údržby vybavenia, neprevyšuje limitné hodnoty emisií,

b) žiadny z hodinových priemerov neprevyšuje limitnú hodnotu emisií o viac ako o faktor 1,5.
	N	VE	§33 O1	Hodnotenie dodržiavania emisných limitov pre zariadenia používajúce organické rozpúšťadlá
Emisný limit pre prchavé organické zlúčeniny v odpadovom plyne sa pri kontinuálnom meraní považuje za dodržaný, ak sú súčasne splnené tieto požiadavky:
a)	žiadna priemerná hodnota za 24 hodín prevádzky zariadenia alebo činnosti s výnimkou nábehu, odstavovania a údržby, neprekročí hodnotu emisného limitu, pričom priemerom za 24 hodín sa rozumie aritmetický priemer všetkých platných nameraných hodnôt počas 24 hodín normálnej prevádzky,
b)	žiadna hodinová priemerná hodnota neprekročí 1,5-násobok hodnoty emisného limitu.
			
	2.V prípade periodických meraní sa limitné hodnoty emisií považujú za dodržané, ak počas jedného monitorovania: 
a) priemer všetkých nameraných hodnôt neprevyšuje limitné hodnoty emisií,
b) žiaden z hodinových priemerov neprevyšuje limitnú hodnotu emisií o viac ako o faktor 1,5.
	N	VE	§33 O2	Emisný limit pre prchavé organické zlúčeniny v odpadovom plyne sa pri diskontinuálnom meraní  považuje za dodržaný, ak sú súčasne splnené tieto požiadavky:
b)	aritmetický priemer všetkých nameraných hodnôt v danej sérií jednotlivých meraní neprekročí hodnotu emisného limitu,
c)	žiadna hodinová priemerná hodnota neprekročí 1,5-násobok hodnoty emisného limitu			
	3.  Súlad s časťou 4 sa overí na základe súčtu hmotnostných koncentrácií jednotlivých príslušných prchavých organických zlúčenín. Vo všetkých ostatných prípadoch sa dodržanie ustanovení overí na základe celkovej hmotnosti emitovaného organického uhlíka, pokiaľ v časti 2 nie je uvedené inak.	N	VE	§33
O4	Emisné limity pre prchavé organické zlúčeniny v odpadových plynoch sa  preukazujú
a) pre súčet hmotnostných koncentrácií jednotlivých organických zlúčenín, ak ide o emisné limity pre znečisťujúce látky zaradené podľa § 30 ods. 1 písm. a) alebo b),
b) pre hmotnosť prchavých organických zlúčenín vyjadrenú ako celkový organický uhlík v ostatných prípadoch.
			
	4. Ak je to technicky opodstatnené, môžu byť k odpadovým plynom na účely chladenia alebo riedenia pripočítané objemy plynov, ale tieto objemy sa nesmú brať do úvahy pri určovaní hmotnostnej koncentrácie znečisťujúcich látok v odpadovom plyne.			N	VE	§33
O5	Pri vyhodnocovaní výsledkov meraní na účely preukázania dodržania emisných limitov sa musia  chladiace alebo zrieďovacie plyny odpočítať.

	

	

PRÍLOHA VIII	Technické ustanovenia pre zariadenia, ktoré vyrábajú oxid titaničitý							
	ČASŤ 1

Limitné hodnoty emisií pre emisie do vody

1.  V prípade zariadení, ktoré používajú sulfátový proces (ako ročný priemer): 

550 kg síranu na tonu vyrobeného oxidu titaničitého.
							
	2. V prípade zariadení, ktoré používajú chloridový proces (ako ročný priemer): 

a) 130 kg chloridu na tonu oxidu titaničitého vyrobeného pri používaní neutrálneho rutilu,

b) 228 kg chloridu na tonu oxidu titaničitého vyrobeného pri používaní syntetického rutilu,

c) 330 kg chloridu na tonu oxidu titaničitého vyrobeného pri používaní strusky. Pre zariadenia vypúšťajúce odpad do slanej vody (v ústí riek, v pobrežných vodách, na otvorenom mori) môže byť stanovená limitná hodnota emisií 450 kg chloridu na tonu oxidu titaničitého vyrobeného pri používaní strusky.
							
	3. Pre zariadenia, ktoré používajú chloridový proces a viac ako jeden druh rudy, platia limitné hodnoty emisií v bode 2 podľa pomeru množstva použitých rúd.							
	
ČASŤ 2

Limitné hodnoty emisií do ovzdušia

1. Limitné hodnoty emisií, ktoré sú vyjadrené ako hmotnostné koncentrácie na kubický meter (Nm3) sa vypočítajú pri teplote 273,15 K a tlaku 101,3 kPa.
2. Pre prach: 50 mg/Nm3 ako hodinový priemer z veľkých zdrojov a 150 mg/Nm3 ako hodinový priemer z akéhokoľvek iného zdroja.
 3. Pre plynný oxid siričitý a sírový pochádzajúci z operácií digescie a kalcinácie vrátane kvapôčok kyseliny vypočítaný ako ekvivalent SO2: 

a) 6 kg na tonu vyrobeného oxidu titaničitého ako ročný priemer;

b) 500 mg/Nm3 ako hodinový priemer pre závody na koncentráciu odpadovej kyseliny.
4. Pre chlór v prípade zariadení, ktoré používajú chloridový proces: 

a) 5 mg/Nm3 ako denný priemer;

b) v ktoromkoľvek okamihu 40 mg/Nm3.
				8 .       VÝROBA  OXIDU TITANIČITÉHO 
8.1       Síranový (sulfátový) proces výroby oxidu titaničitého
8.1.1    Technické požiadavky a podmienky prevádzkovania
8.1.1.1 Pri všetkých činnostiach, pri ktorých môžu unikať do ovzdušia kvapôčky H2SO4, je potrebné inštalovať odlučovače  kvapiek.         
   8.1.1.2 S cieľom znížiť emisie SOX  je  potrebné pre zariadenia na praženie solí vznikajúcich pri úprave odpadov voliť najlepšiu dostupnú techniku s ohľadom na primeranosť nákladov.  
8.1.2  Emisné limity 
Podmienky platnosti EL	
Štandardné stavové podmienky, vlhký plyn	

Časť zdroja	
Emisné limitymg/m3	

TZL1)	
SOX2)	

Hlavné technologické činnosti	
50	

Ostatné  činnosti	
150	

Zariadenie na zahusťovanie kyslého odpadu	
	
500	

	
Limitný emisný faktor  SOX2)3)	

Rozklad a kalcinácia	
10 kg/t vyrobeného  TiO2	

1) Platí pre všetky TZL z výrobného zariadenia, najmä rudný prach, prachový pigment a prach zo zuhoľnatených zvyškov. 
2) Platí pre SOX vrátane kvapiek H2SO4 pre rôzne štádiá výrobného procesu a procesu úpravy inertného odpadu.   
3) Meranie hmotnostnej koncentrácie a objemového prietoku odpadových plynov je potrebné vykonať v rovnakom čase a za rovnakých podmienok teploty a vlhkosti.
8.2   Chloridový proces výroby oxidu titaničitého
8.2.1  Emisné limity 
Podmienky platnosti EL	
Štandardné stavové podmienky, vlhký plyn	

Časť zdroja	
Emisné limitymg/m3	

TZL1)	
Cl2	

Hlavné technologické činnosti	
50	
52),  403)	

Ostatné činnosti	
150	

1) Platí pre všetky TZL z výrobného zariadenia, najmä rudný prach, prachový pigment  
     a prach zo zuhoľnatených zvyškov. 
2)  Platí v dennom priemere.
3)  Platí pre každú nameranú hodnotu.
			
	ČASŤ 3 Monitorovanie emisií

Monitorovanie emisií do ovzdušia zahŕňa aspoň kontinuálne monitorovanie:

a) plynného oxidu siričitého a sírového pochádzajúcich z operácií digescie a kalcinácie zo zariadení na koncentráciu odpadovej kyseliny v prípade zariadení, ktoré používajú sulfátový proces;

b) chlóru z väčších zdrojov v rámci zariadení, ktoré používajú chloridový proces;

c) prachu z väčších zdrojov. 
	N	VM	§ 8
O 3
	(3) Ak ide o výrobu oxidu titaničitého, kontinuálnym meraním sa údaje o dodržaní určeného emisného limitu a množstvo emisie zisťujú najmenej vo výduchoch s hmotnostným tokom podľa odseku 1 pre
a)	plynný oxid siričitý a oxid sírový vyjadrené ako oxid siričitý vo výduchoch zo zariadení na rozklad, kalcináciu a zahusťovanie odpadovej kyseliny sírovej pri sulfátovom procese výroby,
b)	chlór pri použití chlórového procesu,
c)	tuhé znečisťujúce látky.
	Ú	Preklad v OJ „chloridový“ nie je presný. Pri technológii sa na rafináciu TiO2 používa primárne  chlór.