Vyhodnotenie medzirezortného pripomienkového konania

Návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 171/2005 Z. z. o hazardných hrách a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov a ktorým sa dopĺňa zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 145/1995 Z. z. o správnych poplatkoch v znení neskorších predpisov  

Spôsob pripomienkového konania	Z dôvodu naliehavosti v termíne - nadobudnutie účinnosti zákona 1. januára 2013. 	
Počet vznesených pripomienok, z toho zásadných	170  / 79 	
Počet vyhodnotených pripomienok	170 	
		
Počet akceptovaných pripomienok, z toho zásadných	116  / 62 	
Počet čiastočne akceptovaných pripomienok, z toho zásadných	18  / 8 	
Počet neakceptovaných pripomienok, z toho zásadných	36  / 9 	
		
Rozporové konanie (s kým, kedy, s akým výsledkom)	Rozporové konanie sa uskutočnilo s: MH SR, GP SR, AZZZ SR, RÚZ, ZMOS a so záujmovými organizáciami, zväzmi a asociáciami, ktorých sa predmetná problematika dotýka , v dňoch 20. až 22. 8.2012. 	
Počet odstránených pripomienok	70	
Počet neodstránených pripomienok	9	

Sumarizácia vznesených pripomienok podľa subjektov
Č.	Subjekt	Pripomienky do termínu	Pripomienky po termíne	Nemali pripomienky	Vôbec nezaslali	
1 .	Ministerstvo spravodlivosti Slovenskej republiky 	7 (7o,0z) 	 	 	 	
2 .	Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky 	8 (8o,0z) 	 	 	 	
3 .	Ministerstvo financií Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
4 .	Ministerstvo kultúry Slovenskej republiky 	4 (4o,0z) 	 	 	 	
5 .	Ministerstvo hospodárstva Slovenskej republiky 	1 (0o,1z) 	 	x 	 	
6 .	Ministerstvo dopravy, výstavby a regionálneho rozvoja Slovenskej republiky 	3 (3o,0z) 	 	 	 	
7 .	Ministerstvo pôdohospodárstva a rozvoja vidieka Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
8 .	Ministerstvo obrany Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
9 .	Ministerstvo zahraničných vecí Slovenskej republiky 	1 (1o,0z) 	 	 	 	
10 .	Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky 	4 (4o,0z) 	 	 	 	
11 .	Ministerstvo životného prostredia Slovenskej republiky  	 	 	x 	 	
12 .	Ministerstvo školstva, vedy, výskumu a športu Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
13 .	Ministerstvo zdravotníctva Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
14 .	Úrad vlády Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
15 .	Protimonopolný úrad Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
16 .	Štatistický úrad Slovenskej republiky 	5 (5o,0z) 	 	 	 	
17 .	Úrad geodézie, kartografie a katastra Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
18 .	Úrad jadrového dozoru Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
19 .	Úrad pre normalizáciu, metrológiu a skúšobníctvo Slovenskej republiky 	1 (1o,0z) 	 	x 	 	
20 .	Úrad pre verejné obstarávanie 	 	 	x 	 	
21 .	Úrad priemyselného vlastníctva Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
22 .	Správa štátnych hmotných rezerv Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
23 .	Národný bezpečnostný úrad 	 	 	x 	 	
24 .	Národná banka Slovenska 	 	 	x 	 	
25 .	Podpredseda vlády SR pre ľudské práva a národnostné menšiny 	 	 	 	x 	
26 .	Odbor aproximácie práva sekcie vládnej legislatívy Úradu vlády SR 	12 (12o,0z) 	 	 	 	
27 .	Najvyšší kontrolný úrad Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
28 .	Najvyšší súd Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
29 .	Generálna prokuratúra Slovenskej republiky 	5 (4o,1z) 	 	 	 	
30 .	Konfederácia odborových zväzov Slovenskej republiky 	1 (1o,0z) 	 	 	 	
31 .	Asociácia zamestnávateľských zväzov a združení Slovenskej republiky 	3 (0o,3z) 	 	x 	 	
32 .	Slovenská informačná služba 	 	 	 	x 	
33 .	Republiková únia zamestnávateľov 	9 (1o,8z) 	 	 	 	
34 .	Centrum pre medzinárodnoprávnu ochranu detí a mládeže 	 	 	 	x 	
35 .	Ústredie práce, sociálnych vecí a rodiny 	 	 	 	x 	
36 .	Európske spotrebiteľské centrum 	 	 	 	x 	
37 .	Štátny dopravný úrad 	 	 	 	x 	
38 .	Odbor verejného obstarávania a prevádzky 	 	 	 	x 	
39 .	Úrad splnomocnenca vlády SR pre územnú samosprávu, integrovaný manažment povodí a krajiny 	 	 	 	x 	
40 .	Odbor právnych služieb a odvolacích konaní 	 	 	 	x 	
41 .	Operačné stredisko záchrannej zdravotnej služby 	 	 	 	x 	
42 .	Asociácia záchrannej zdravotnej služby 	 	 	 	x 	
43 .	Detská fakultná nemocnica s poliklinikou Bratislava 	 	 	 	x 	
44 .	Detská fakultná nemocnica s poliklinikou Banská Bystrica 	 	 	 	x 	
45 .	Detská fakultná nemocnica Košice 	 	 	 	x 	
46 .	Slovenská aliancia zriedkavých chorôb 	 	 	 	x 	
47 .	osobný úrad 	 	 	 	x 	
48 .	státna športová reprezentácia 	 	 	 	x 	
49 .	odbor registratúr a správy dokumentov 	 	 	 	x 	
50 .	Úrad na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
51 .	Únia miest Slovenska 	9 (9o,0z) 	 	 	 	
52 .	Združenie miest a obcí Slovenska 	2 (0o,2z) 	 	 	 	
53 .	COOP Jednota Slovensko, spotrebné družstvo 	14 (0o,14z) 	 	 	 	
54 .	Slovenské združenie pre značkové výrobky 	1 (0o,1z) 	 	 	 	
55 .	Zväz obchodu a cestovného ruchu SR 	14 (0o,14z) 	 	 	 	
56 .	Potravinárska komora Slovenska 	7 (0o,7z) 	 	 	 	
57 .	Fórum pre komunikačné technológie 	7 (0o,7z) 	 	 	 	
58 .	Verejnosť 	6 (6o,0z) 	 	 	 	
59 .	Poslanec NR SR Miroslav Beblavý 	9 (3o,6z) 	 	 	 	
60 .	Slovenská poľnohospodárska a potravinárska komora 	3 (0o,3z) 	 	 	 	
61 .	Splnomocnenec vlády SR pre rozvoj občianskej spoločnosti 	1 (0o,1z) 	 	 	 	
62.	Finančné riaditeľstvo SR	9 (9o,0z)				
63.	TIPOS, n.l.s., a.s.	7(5o,2z)				
64.	Asociácia kasín Slovenska	1(0o,1z)				
65.	Asociácia zábavy a hier	8(6o,2z)				
66.	Asociácia prevádzkovateľov videohier	6(0o,6z)				
67.	Asociácia spoločností prevádzkujúcich kurzové stávky v SR 	2(2o,0z)				
	SPOLU	170 (91o,79z) 	0 (0o,0z) 	19 	20 	

Vyhodnotenie vecných pripomienok je uvedené v tabuľkovej časti.

Vysvetlivky  k použitým skratkám v tabuľke:	
O – obyčajná	A – akceptovaná	
Z – zásadná	N – neakceptovaná	
	ČA – čiastočne akceptovaná	

Subjekt	Pripomienka	Typ	Vyh.	Spôsob vyhodnotenia	
MS SR 	K názvu zákona 
V názve zákona navrhujeme za slovo „mení“ vložiť slová „a dopĺňa“. 

Odôvodnenie: Legislatívno-technická pripomienka v zmysle bodu 28 Prílohy č. 5 k Legislatívnym pravidlám vlády Slovenskej republiky – v názve novely zákona je potrebné primerane vyjadriť, že týmto zákonom sa nielen mení, ale aj dopĺňa zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 145/1995 Z. z. o správnych poplatkoch v znení neskorších predpisov. 
 	O 	A	 	
MS SR 	K čl. I bod 18 
V uvádzacej vete novelizačného bodu 18 odporúčame slová „písm. j)“ nahradiť slovami „písm. k)“. 

Odôvodnenie: Legislatívno-technická pripomienka vzhľadom na zmenu označenia písmen v § 14 ods. 4 (čl. I bod 17). 
 	O 	A	 	
MS SR 	K čl. I bod 25 
Odporúčame slová „písmenách c) a d)“ nahradiť slovami „písm. c) a d)“, slová „písmenách e) a f)“ nahradiť slovami „písm. e) a f)“ a slová „písmene g)“ nahradiť slovami „písm. g)“. 

Odôvodnenie: Legislatívno-technická pripomienka – zosúladenie s Prílohou č. 5 k Legislatívnym pravidlám vlády Slovenskej republiky. 
 	O 	N	Navrhované znenie je podľa názoru MF SR v súlade s ustanovením bodu 56 prílohy č. 5 Legislatívnych pravidiel vlády SR. 	
MS SR 	K čl. I bod 29 
V čl. I odporúčame bod 29 uviesť za bod 27 a ostatné body novelizačného čl. I náležite prečíslovať. To platí primerane i pre označenie týchto bodov v osobitnej časti dôvodovej správy. 

Odôvodnenie: Legislatívno-technická pripomienka – zosúladenie s bodom 27 Prílohy č. 5 k Legislatívnym pravidlám vlády Slovenskej republiky. 
 	O 	A	 	
MS SR 	K čl. I bod 57 
Uvádzaciu vetu novelizačného bodu 57 odporúčame opraviť tak, že táto znie: „Za § 58h sa vkladá § 58i, ktorý vrátane nadpisu znie:“. Súčasne odporúčame zmeniť označenie § 58h na označenie „§ 58i“ s ohľadom na skutočnosť, že v návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 145/1995 Z. z. o správnych poplatkoch v znení neskorších predpisov a ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákony, ktorý je t. č. predmetom rokovania Národnej rady Slovenskej republiky (parlamentná tlač 145) je už zavedený § 58h, pričom jeho obsahom sú prechodné ustanovenia k úpravám účinným od 1. októbra 2012. 
 	O 	A	 	
MS SR 	K čl. I bod 57 
V odseku 3 odporúčame slová „od 1. apríla 2013“ nahradiť slovami „od 1. januára 2013“, odkedy je navrhovaná účinnosť zákona. 
 	O 	N	Dátum 1. 4. 2013 je zhodný s lehotou prípravy nových VZN.  	
MS SR 	K čl. II 
V úvodnej vete čl. II odporúčame za slovo „mení“ vložiť slová „a dopĺňa“. 

Odôvodnenie: Legislatívno-technická pripomienka – zosúladenie s bodom 28 Prílohy č. 5 k Legislatívnym pravidlám vlády Slovenskej republiky. 
 	O 	A	 	
MV SR 	Čl. I bod 12 
K bodu 12: Z § 10 ods. 3 písm. c) ani z jeho odôvodnenia nevyplýva, ako určí ministerstvo rozsah a spôsob aktualizácie, preto je potrebné ustanovenie doplniť. 	O 	N	MF SR ako nadriadený orgán rozsah a spôsob upresní metodicky. 	
MV SR 	Čl. I bod 20 
K bodu 20: V § 18 ods. 5 písm. f) žiadame slovo „archivácie“ nahradiť slovom „uchovania“, a to z dôvodu súladu s terminológiou zákona č. 395/2002 Z. z. o archívoch a registratúrach a o doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov, ktorý takýto pojem nepozná. 
Rovnakú pripomienku máme aj k ods. 3 písm. g) a ods. 6 písm. j) zákona. 
 	O 	A	 	
MV SR 	Čl. I bod 29 
Bod 29 má byť označený ako bod 28 a bod 28 ako bod 29. 	O 	A	 	
MV SR 	Čl. I bod 30 
V bode 30 navrhujeme za číslom „6“ doplniť slová „tretej vete“ a na konci pred úvodzovkami má byť čiarka. 	O 	A	 	
MV SR 	Čl. I bod 31 
K bodu 31: V § 35 ods. 23 je potrebné z dôvodu súladu s odôvodnením za slovom „zakázané“ doplniť slová „fajčiť a“. 	O 	N	Odôvodnenie považuje MF SR za postačujúce.  	
MV SR 	Čl. I bod 40 
K bodu 40: Odporúčame doplniť, prečo sa z § 37 ods. 13 vypustilo zaokrúhľovanie. 	O 	N	Pôvodný odsek 13 sa vložením nového odseku 11 prečísloval, zaokrúhľovanie ostalo.  	
MV SR 	Čl. I bod 57 
K bodu 57: V § 58 ods.1 žiadame slová „k 31.decembru“ nahradiť slovami „do 31. decembra“. 
Rovnakú pripomienku máme aj k odsekom 2 a 8. 
V odseku 3 odporúčame slovo „neodkladne“ nahradiť slovom „bezodkladne“, ktoré sa používa v právnom poriadku. 
 	O 	A	 	
MV SR 	Čl. I bod 58 
Bod 58 žiadame odôvodniť v osobitnej časti dôvodovej správy. 	O 	A	 	
MK SR 	K Čl. I bod 15 
V § 10 ods. 5 písm. d) vložiť za slovo "že" slovo "všetky", nahradiť slová "nie je možné" slovom "nemožno", vložiť za slovo "na" slovo "celom" , vypustiť slová "a toto všeobecne záväzné nariadenie obce musí platiť na celom území obce a musí sa vzťahovať na všetky hazardné hry podľa § 3 ods. 2 písm. b), d), e), h) a i)" . 
 	O 	ČA	Ustanovenie bolo upravené na základe pripomienok vznesených v rámci MPK. 	
MK SR 	K Čl. I bod 20 
V § 18 ods. 5 písm. e) sa slová "praxe a vzdelania" nahrádzajú slovami "vzdelania a praxe". 	O 	A	 	
MK SR 	K čl. I bod 25  
V bode 25 (tretí riadok) odstrániť nadbytočnú čiarku v dolných úvodzovkách.  	O 	A	 	
MK SR 	K Čl. I bod 34 
V § 36 ods. 2 písm. f) vložiť za slovo "záväzky" slová "podľa odseku 1". 	O 	A	 	
MH SR 	K bodu 9 
Nesúhlasím s tým, aby propagačná súťaž bola zaradená medzi hazardné hry. Na základe uvedenej pripomienky odporúčam upraviť celý návrh zákona. 

Odôvodnenie: 
Propagačná súťaž nenesie znaky hazardnej hry, ale patrí medzi štandardné marketingové nástroje. Finančné zaťaženie organizátora propagačnej súťaže by v konečnom dôsledku znášal spotrebiteľ.  	Z 	A	 	
MDVaRR SR 	K Čl. II 
V úvodnej vete odporúčame na konci za slová „sa mení“ vložiť slová „a dopĺňa“. 
 	O 	A	 	
MDVaRR SR 	K Čl. I, body 28 a 29 
Odporúčame vymeniť poradie týchto novelizačných bodov. 
 	O 	A	 	
MDVaRR SR 	K Čl. I, bod 3 
V navrhovanom znení písmena s) odporúčame slová „zvukovej a obrazovej forme“ nahradiť slovami „zvukovo-obrazovej forme“ a následne príslušnú zmenu urobiť i v osobitnej časti dôvodovej správy. 
 	O 	A	 	
MZV SR 	k čl. II 
V úvodnej vete za slovami "sa mení" vložiť slová "a dopĺňa". 

Legislatívno-technická pripomienka. 	O 	A	 	
MPSVR SR 	K názvu návrhu zákona 
V názve návrhu zákona odporúčame za slová „a ktorým sa mení“ vložiť slová „a dopĺňa“. 
Odôvodnenie: Legislatívno-technická pripomienka. 

 	O 	A	 	
MPSVR SR 	K čl. I body 28 a 29 
V čl. I odporúčame bod 28 označiť ako bod 29 a bod 29 označiť ako bod 28. 
Odôvodnenie: Legislatívno-technická pripomienka. 

 	O 	A	 	
MPSVR SR 	Nad rámec návrhu k § 35 zákona č. 171/2005 Z. z. o hazardných hrách a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov  
V § 35 odporúčame precízne upraviť podmienky na prevenciu závislosti v hazardných hrách. 
Odôvodnenie: Z dôvodu zaistenia znižovania možných negatívnych dopadov v oblasti hazardu. 
 	O 	ČA	Predložený návrh bol v zmysle pripomienok doplnený.  	
MPSVR SR 	K čl. II úvodnej vete 
V čl. II úvodnej vete odporúčame za slovo „ mení“ vložiť slová „a dopĺňa“. 
Odôvodnenie: Legislatívno-technická pripomienka. 
 	O 	A	 	
ŠÚ SR 	Čl. I 
K bodu 18 – začiatok znenia odporúčame upraviť „V §14 ods.4 písm. k) sa...“. 	O 	A	 	
ŠÚ SR 	Čl. I 
K bodu 25 – slová „v písmenách c) a d)“ odporúčame nahradiť slovami „písm. c) a d)“, slová „v písmenách e) a f)“ odporúčame nahradiť slovami „písm. e) a f)“ a slová „v písmene g)“ odporúčame nahradiť slovami „písm. g)“. 	O 	N	Navrhované znenie je podľa názoru MF SR v súlade s ustanovením bodu 56 prílohy č. 5 Legislatívnych pravidiel vlády SR. 	
ŠÚ SR 	Čl. I 
K bodu 29 – odporúčame ho zaradiť za bod 27 a následne upraviť ďalšie číslovanie bodov. 	O 	A	 	
ŠÚ SR 	Čl. I 
K bodu 50 - začiatok znenia odporúčame upraviť „V §46 ods.3 sa v celom texte slovo....“. 	O 	A	 	
ŠÚ SR 	Čl. II 
V úvodnej vete k čl. II odporúčame za slovo "mení" vložiť aj slová "a dopĺňa". 	O 	A	 	
ÚNMS SR 	všeobecná pripomienka 
Navrhujeme návrh zákona zaslať na vnútrokomunitárne pripomienkové konanie podľa smernice 98/34/ES a podľa požiadaviek nariadenia vlády SR č. 453/2002 Z. z., taktiež ho v tejto súvislosti upraviť podľa Legislatívnych pravidiel vlády SR. 

Odôvodnenie: 
Zákon č. 171/2005 Z. z. je technickým predpisom z tzv. neharmonizovanej oblasti, ktorý podlieha notifikačnej povinnosti vyplývajúcej pre SR z citovanej smernice, ale doposiaľ nebol notifikovaný a ani jeho neskoršie zmeny a doplnenia. Úrad pre normalizáciu, metrológiu a skúšobníctvo SR na túto povinnosť upozorňoval aj pri predchádzajúcich novelách zákona. V tejto súvislosti poukazujeme tiež na rozsudok Súdneho dvora z 21. apríla 2005 vo veci C-267/03, na základe ktorého neoznámený technický predpis je nevymožiteľný v súdnom konaní voči jednotlivcovi. 
 	O 	N	Podľa názoru MF SR sa nejedná o technický predpis - neupravujú sa technické podmienky prevádzkovania hazardných hier.  	
OAP SVL ÚV SR 	Všeobecne k návrhu: 
Nakoľko obsah zákona a predložený návrh môže byť posúdený ako technický predpis v zmysle smernice Európskeho parlamentu a Rady 98/34/ES o postupe pri poskytovaní informácií v oblasti technických noriem a predpisov, podľa nášho názoru by mal byť materiál predložený do vnútrokomunitárneho pripomienkového konania v súlade s čl. 15 Legislatívnych pravidiel vlády SR. Súčasne upozorňujeme na skutočnosť, že v prípade technického predpisu je potrebné návrh doplniť o ustanovenie v súlade s čl. 5 Legislatívnych pravidiel vlády SR. 	O 	N	Podľa názoru MF SR sa nejedná o technický predpis - neupravujú sa technické podmienky prevádzkovania hazardných hier. 	
OAP SVL ÚV SR 	K čl. I bod 3 návrhu: 
V ustanovení § 2 písm. t) návrhu žiadame nahradiť novo zadefinovaný pojem „hrací poriadok“ iným pojmom, nakoľko tento pojem pôsobí podobne ako pojem „herný plán“ a pri aplikácií predpisu môže táto podobnosť pôsobiť zmätočne. Žiadame o použitie iného vhodného pojmu, ktorý bude vystihovať obsah navrhovanej definície v súvislosti s pravidlami novo zavedených propagačných súťaží. Zároveň v uvedenom ustanovení žiadame nahradiť slová „pravidlá hazardnej hry“ slovami „pravidlá propagačnej súťaže“ nakoľko sme toho názoru, že „hrací poriadok“ sa má výlučne vzťahovať iba na propagačné súťaže. 	O 	A	 	
OAP SVL ÚV SR 	K čl. I bod 12 návrhu: 
Pre vylúčenie aplikačných problémov žiadame v ustanovení § 10 ods. 3 písm. c) návrhu špecifikovať, akou formou ministerstvo určí rozsah a spôsob predkladania údajov z informačného systému. 	O 	N	MF SR ako nadriadený orgán rozsah a spôsob upresní metodicky. 	
OAP SVL ÚV SR 	K čl. I bod 18 návrhu: 
V znení bodu 18 návrhu žiadame nahradiť odkaz na menené ustanovenie na „§ 14 ods. 4 písm. k)“, z dôvodu úpravy poradia v bode 17 návrhu. 	O 	A	 	
OAP SVL ÚV SR 	K čl. I bod 28 a 29 návrhu: 
Žiadame vymeniť poradie bodov 28 a 29 návrhu, aby bola zachovaná logická postupnosť predkladaného návrhu. 	O 	A	 	
OAP SVL ÚV SR 	K čl. I bod 30 návrhu: 
V znení bodu 30 návrhu žiadame doplniť, že predmetná úprava sa týka tretej vety ustanovenia § 35 ods. 6, nakoľko to z predloženého návrhu nie je zrejmé a slovo „dozor“ sa nachádza aj v iných vetách ustanovenia. 	O 	A	 	
OAP SVL ÚV SR 	K čl. I bod 31 návrhu: 
V súvislosti s novým znením ustanovenia § 35 ods. 23 žiadame doplniť osobitnú časť dôvodovej správy o odôvodnenie vypustenia zákazu fajčenia v herni, ktorá nie je kasínom z textu zákona. 	O 	A	 	
OAP SVL ÚV SR 	K čl. I bod 34 návrhu: 
V ustanovení § 36 ods. 2 písm. f) návrhu žiadame špecifikovať, aké záväzky má predkladateľ na mysli, nakoľko všeobecný termín „záväzky“ pôsobí príliš vágne a nepresne. 	O 	A	 	
OAP SVL ÚV SR 	K čl. I bod 35 návrhu: 
Pre vylúčenie aplikačných problémov žiadame v ustanovení § 36 ods. 2 písm. g) návrhu špecifikovať na základe akého právoplatného rozhodnutia, vydaného ktorým orgánom, má banka previesť finančné prostriedky na účet príslušného daňového úradu. 	O 	N	Z návrhu textu („Ministerstvo rozhodne“) jednoznačne vyplýva kto vydá rozhodnutie. 	
OAP SVL ÚV SR 	K čl. I bod 36 návrhu: 
V súvislosti s novým ustanovením § 36 ods. 3 písm. j) návrhu, žiadame v texte zákona špecifikovať akým spôsobom má byť stanovená suma výhier v prípade nepeňažných výhier. Z predloženého návrhu a dôvodovej správy je zrejmé, že mnohé propagačné súťaže budú mať výhry nepeňažného charakteru, pričom ich hodnota môže byť vyčíslená rôznym spôsobom. Ak má prevádzkovateľ hazardnej hry odvádzať odvod v súlade s predmetným ustanovením, malo by byť zrejmé a presné, ako sa určí výška jeho odvodu. Táto pripomienka sa primerane vzťahuje aj na bod 41 návrhu. 	O 	A	Propagačné súťaže boli z návrhu zákona vypustené.  	
OAP SVL ÚV SR 	K osobitnej časti dôvodovej správy: 
Žiadame predkladateľa, aby do osobitnej časti dôvodovej správy doplnil odôvodnenie k čl. I bodu 58 návrhu, nakoľko tento bod osobitná časť dôvodovej správy neobsahuje. 	O 	A	 	
OAP SVL ÚV SR 	K doložke zlučiteľnosti: 
V bode 6 doložky zlučiteľnosti žiadame doplniť gestora predloženého návrhu. 	O 	N	Gestorstvo sa týka smerníc a nariadení podľa určenia gestorstva ústredných orgánov štátnej správy zodpovedných za transpozíciu smerníc a nariadení a nie samotného návrhu zákona. 	
GP SR 	Všeobecne 
Z predloženého materiálu nie je zrejmý dôvod na využitie skrátenej formy pripomienkového konania podľa čl. 13 ods. 7 Legislatívnych pravidiel vlády Slovenskej republiky, pretože návrh zákona sa predkladá na základe Plánu legislatívnych úloh vlády Slovenskej republiky na 2. polrok 2012. 	O 	A	Vzhľadom na možné komplikácie pri zmene sadzieb odvodov v priebehu roka je žiadúce nastaviť ich zmenu s účinnosťou od začiatku roka, čo viedlo predkladateľa k skráteniu MPK. 	
GP SR 	K čl. I, bod 3 
Slová „zvukovej a obrazovej“ odporúčame nahradiť v našom právnom poriadku ustáleným pojmom „zvukovo-obrazovej“. 	O 	A	 	
GP SR 	K čl. I, body 6, 15 a 27 
Žiadame vypustiť § 3 ods. 3 , § 10 ods. 5 písm. d) a § 20 ods. 6 písm. m) zákona č. 171/2005 Z. z. o hazardných hrách a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov (ďalej len „zákon“). 
Odôvodnenie: 
Podľa čl. 35 ods. 1 Ústavy Slovenskej republiky (ďalej len „ústava“) „každý má právo na slobodnú voľbu povolania a prípravu naň, ako aj právo podnikať a uskutočňovať inú zárobkovú činnosť“. Ústava právo podnikať chráni v piatom oddiele druhej hlavy ako jedno z hospodárskych, sociálnych a kultúrnych práv, ktoré sa zahŕňajú medzi základné práva a slobody. 
Ústava umožňuje obmedziť práva zaručené podľa čl. 35 ods. 1. Podmienky obmedzenia ustanovuje čl. 35 ods. 2, ako aj čl. 13 ods. 1 a 2 ústavy. 
Podľa čl. 35 ods. 2: „Zákon môže ustanoviť podmienky a obmedzenia výkonu určitých povolaní alebo činností.“. 
Podľa čl. 13 ods. 1: „Povinnosti možno ukladať len na základe zákona, v jeho medziach a pri zachovaní základných práv a slobôd.“. 
„Medze základných práv a slobôd možno upraviť za podmienok ustanovených touto ústavou len zákonom“ (čl. 13 ods. 2). 
Tým, že zákon, ako aj predložený návrh zákona umožňuje obmedziť právo podnikať právnym predpisom nižšej právnej sily ako je zákon, a to všeobecne záväzným nariadením obce, je takéto ustanovenie v rozpore s citovanými ustanoveniami Ústavy SR. 
Podľa nálezu Ústavného súdu Slovenskej republiky sp. zn. II. ÚS 70/97 zo 16. júna 1998 (zverejnený v Zbierke zákonov Slovenskej republiky, pod číslom 201/1998 Z. z.) „Súčasťou normotvornej právomoci obce nie je prijímanie všeobecne záväzného nariadenia obmedzujúceho právo podnikať. Právo podnikať sa podľa Ústavy Slovenskej republiky zaručuje so sprísnenou ochranou, pretože ústavodarca dovolil iba Národnej rade Slovenskej republiky, aby formou zákona upravila podmienky uplatnenia tohto práva.“. 	Z 	N	Podľa názoru predkladateľa navrhované ustanovenia, vrátane ich aktuálnej modifikácie, nie sú v rozpore s Ústavou SR. 	
GP SR 	K čl. I, bod 12 
Navrhované znenie písmena c) odporúčame preformulovať, pretože informačný systém v oblasti hazardných hier by mal aktualizovať jeho správca, ktorým je podľa § 10 ods. 2 písm. c) zákona Ministerstvo financií Slovenskej republiky. Domnievame sa, že by malo ísť len o aktualizáciu údajov informačného systému. 
Súčasne odporúčame za slová „v oblasti“ vložiť slovo „prevádzkovania“. 	O 	A	 	
GP SR 	K čl. I, body 28 a 29 
Z dôvodu zachovanie systematiky návrhu zákona odporúčame prehodiť poradie bodov 28 a 29 návrhu. 	O 	A	 	
KOZ SR 	Stanovisko k materiálu MF/17588/2012-622 „Návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 171/2005 Z. z. o hazardných hrách a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov a ktorým sa mení zákon Národnej rady SR č. 145/1995 Z. z. o spr 
KOZ SR nemá k predloženému návrhu zákona Ministerstva financií SR pripomienky.  	O 	A	 	
AZZZ SR 	Všeobecná pripomienka: 

Návrh zákona týmto dáva do jednej roviny hazard v kasíne a podobných zariadeniach s usporadúvaním marketingových akcii na podporu predaja, kde účastník nevkladá peňažné prostriedky, ale formou kupónov, zaslaním EAN kódu výrobku, vyplnením dotazníka sa dostáva do žrebovania. Propagačné súťaže navrhujeme vyňať z návrhu zákona, účastník nevkladá peňažné prostriedky na dosiahnutie výhry, nejedna sa o pravidelnú účasť na hazarde. 
Ak propagačná súťaž zostane v zákone, spadá do režimu hazardných hier so všetkými povinnosťami a náležitosťami, napr. môže byť uskutočnená len na základe udelenej všeobecnej licencie, platí sa za ňu finančná zábezpeka, platia sa odvody, atď., ako za každú inú hazardnú hru. 
Propagačná súťaž medzi hazardné hry nepatrí. Dôvodom je skutočnosť, že predmetná činnosť, tak ako je vyššie uvedené, nenapĺňa znaky hazardnej hry a zároveň svojím charakterom patrí medzi spotrebiteľské súťaže s marketingovo-reklamnými prvkami. 
Propagačná súťaž je bežný obchodno-marketingový nástroj, prostredníctvom ktorého podnikateľ organizujúci propagačnú súťaž komunikuje so spotrebiteľom, s cieľom prezentovať sa, prezentovať svoje obchodné meno. Spotrebiteľ v tomto prípade popri svojej každodennej zásobovacej činnosti nákupom tovaru, má umožnené zúčastniť sa aj súťaže a nijakým spôsobom neohrozuje alebo nedáva do rizika svoj majetok, nakoľko v rámci propagačnej súťaže nevkladá svoje peniaze do hry, t.j. neposkytuje finančné prostriedky inej inštitúcii, ale vkladá ich do nákupu tovaru pre svoju potrebu (za svoje peniaze dostane ekvivalent v tovare alebo v službe). 
Hazard je situácia, ktorá predstavuje určitú mieru rizika, najmä vo vzťahu k majetku a na tomto princípe spočíva aj hazardná hra. 
Vzhľadom k tomu, že propagačné súťaže ako bežný marketingový ťah podnikateľov nijakým spôsobom nenapĺňa znaky hazardnej hry, nie je namieste, aby propagačná súťaž bola charakterizovaná ako hazardná hra a zaradená do zákona o hazardných hrách. 
Doteraz v platnom zákone o hazardných hrách v zmysle § 3 ods. 5, propagačné súťaže vylúčené z hazardných hier tak, že sa vyslovene nepovažujú za hazardné hry. 
Propagačná (spotrebiteľská) súťaž je štandardným, tradičným, dôveryhodným a spotrebiteľsky pozitívne prijímaným nástrojom reklamy. 
Občianskoprávna úprava, právna úprava ochrany spotrebiteľa ako aj etické kódexy v jednotlivých oblastiach vrátane Etického kódexu reklamnej praxe, dostatočne upravujú podmienky propagačných súťaží tak, aby neboli poškodzované práva výhercov, prípadne spotrebiteľov 
Zaradenie všetkých propagačných súťaží medzi hazardné hry nie je fakticky správne, lebo účastník hry sa nijakým spôsobom hazardne nespráva a subsumovanie všetkých spotrebiteľských hier pod hazard presúva (degraduje) postavenie spotrebiteľskej hry zo štandardného reklamného nástroja medzi extravagantné, ak nie nežiaduce reklamné nástroje. 
Napriek snahe o zvýšenie príjmu do štátneho rozpočtu, nejde o zvýšenie príjmu z hazardných hier ale o skryté spoplatnenie/zdanenie klasického reklamného nástroja, ktorý je navyše s najväčším pozitívnym efektom pre spotrebiteľa. Návrh zákona tak nezmyselne spoplatňuje prirodzenú komunikáciu medzi výrobcom/dovozcom a spotrebiteľom – tendencia zaťažovania takýchto vzťahov postupne výrazne sťaží podnikateľské prostredie paradoxne s negatívnym dopadom najmä na spotrebiteľov a celú spoločnosť. 
Slovenská poľnohospodárska a potravinárska komora teda zásadne nesúhlasí s navrhovaným zákonom a žiada o vyňatie z celého návrhu zákona č. 175/2005 Z.z. spojenie „propagačné súťaže“. 
 	Z 	A	 	
AZZZ SR 	čl. I bod 3 písm. t) a 4, 19, 22, 23, 57, čl. II ods. 1  
čl. I bod 3 písm. t) a 4, 19, 22, 23, 57, čl. II ods. 1 
žiadame vypustiť slová vzťahujúce sa na propagačnú súťaž. 
 	Z 	A	 	
AZZZ SR 	čl. I bod 5, 7, 9, 20, 21, 36, 41, 42  
čl. I bod 5, 7, 9, 20, 21, 36, 41, 42 
pre reklamu navrhujeme vypustiť celý bod. 
 	Z 	A	 	
RUZ 	Postoj RÚZ k materiálu 
RÚZ v návrhu zákona zásadne nesúhlasí so zaradením propagačných hier ako nového druhu hazardných hier. Považujeme disproporčné, aby prevádzkovatelia spotrebiteľských súťaži, v ktorých v 95% sú výhry, ktoré ani nepodliehajú dani z príjmov, teda pod hodnotu 165,97 EUR, museli žiadať o licenciu a vkladať finančnú zábezpeku a platiť odvod rovnako ako pri hazardných hrach. Rovnako, pri spotrebiteľských súťažiach na ich účasť nie je potrebný finančný vklad spotrebiteľa, len zakúpenie výrobku. RÚZ chápe, že vzhľadom na niektoré negatívne spoločenské dopady hazardu podlieha toto odvetvie prísnejším regulačným podmienkam, ale nepovažujeme za primerané, aby sa propagačné hry stavali na úroveň ostatným „závažnejším“ formám hazardu. 	O 	A	 	
RUZ 	Všeobecná zásadná pripomienka 
RÚZ zásadne nesúhlasí so zaradením propagačných hier medzi hazardné hry. Na podporu tohto stanoviska uvádza RÚZ nasledovné všeobecné argumenty: 
- Vzhľadom na prísnu limitujúcu reguláciu Smernicami EP a R je v SR ochrana spotrebiteľa pred reklamnou komunikáciou na najvyššej svetovej aj európskej úrovni. Kontinuálne sa zlepšuje kvalita komunikácie na základe Kódexov správania, kontroly zo strany regulátora, výsledkom čoho je výrazný pokles reklamácií od zákazníkov (tento rok napr. ide o 100% pokles voči rovnakému obdobiu 2011). 
- Návrh zákona by popri uvedenej regulácii, ďalším znížením flexibility a neúnosným zvýšením finančnej i administratívnej náročnosti znemožnil používanie tohto marketingového nástroja. Naopak, o to viac sa rozšíria projekty pochádzajúce zo zahraničia mimo SR a mimo EÚ. V tom spočíva hlavný problém nie len pre zadávateľov a poskytovateľov reklamy, ale aj pre štát ako daňový orgán. Zánik legitímne prevádzkovaných projektov bude mať negatívny dopad aj na doterajší daňový príjem štátu. 
- Už dnes sa odhaduje, že zahraničné projekty (kde je súťaž tohto typu organizovaná subjektom, ktorý nemá sídlo na Slovensku) tvoria cca 2/3 obratu na trhu, čím legitímnych poskytovateľov platiacich dane vytláčajú z trhu. Tento zákon tak paradoxne podporí problém, ktorý by mal riešiť, a to zamedzenie nekalým obchodným praktikám a zvýšenie transparentnosti, čím dosiahne pravý opak zámeru predkladateľa. 
- Ak ešte v súčasnosti reklamácie sú, evidujeme ich práve v oblasti neregulovaných zahraničných projektov, kde je ich trend medziročne rastúci. 
- Podrobnejšiu analýzu sú zainteresované subjekty schopné predložiť priamo i osobne predkladateľovi zákona. 

Prípadné zaradenie spotrebiteľských súťaží a propagačných hier do zákona o hazardných hrách v budúcnosti by si vyžadovalo dlhšiu verejnú odbornú diskusiu, napr. v horizonte 6 mesiacov. Inak je zaradenie spotrebiteľských súťaží k hazardným hrám neopodstatnené. 
 	Z 	A	 	
RUZ 	k čl. I, novelizačný bod číslo 5, 7 a 9 
RÚZ navrhuje uvedený bod z návrhu zákona vypustiť 

Odôvodnenie predloženej pripomienky: 
Navrhovaným bodom sa do zoznamu hazardných hier zavádzajú propagačné súťaže ako nový druh hazardných hier. Podľa nového by pod zákon spadali aj spotrebiteľské súťaže, kde o výhre rozhoduje náhoda (čiže väčšinou losovanie). Považujeme za disproporčné, aby prevádzkovatelia spotrebiteľských súťaži, v ktorých v 95% sú výhry, ktoré ani nepodliehajú dani z príjmov, teda pod hodnotu 165,97 EUR, museli žiadať o licenciu a vkladať finančnú zábezpeku rovnako ako pri hazardných hrach. Rovnako, pri spotrebiteľských súťažiach na ich účasť nie je potrebný finančný vklad spotrebiteľa, len zakúpenie výrobku. V prípade neposkytnutia výhry je toto klamlivá obchodná praktika podľa zákona o ochrane spotrebiteľa „tvrdenie, že predávajúci vypisuje súťaž alebo udelí cenu bez toho, aby cenu udelil, alebo poskytol zodpovedajúcu náhradu“, a klamlivé obchodné praktiky sú postihnuteľné s možnosťou uloženia pokuty 
 	Z 	A	 	
RUZ 	k čl. I, novelizačné body 19, 22 a 23 
RÚZ navrhuje uvedené ustanovenia z návrhu zákona vypustiť 

Odôvodnenie predloženej pripomienky: 
Ide o legislatívno-technickú úpravu v súvislosti s pripomienkou č.1 
 	Z 	A	 	
RUZ 	k čl. I., novelizačný bod 20 
RÚZ navrhuje z uvedeného ustanovenia vypustiť písmená e) až g) 

Odôvodnenie predloženej pripomienky: 
Ide o legislatívno-technickú úpravu v súvislosti s pripomienkou č.1 

 	Z 	A	 	
RUZ 	k čl. I, novelizačný bod číslo 36 
RÚZ navrhuje uvedené ustanovenie z návrhu zákona vypustiť 

Odôvodnenie predloženej pripomienky: 
V súvislosti so zavedením propagačných súťaží ako nového druhu hazardných hier sa navrhuje určiť výšku finančnej zábezpeky vo výške najvyššej jednotlivej výhry uvedenej v hracom poriadku, najmenej však 30 % zo sumy výhier uvedených v hracom poriadku. RÚZ nesúhlasí so zavedením uvedenej povinnosti a to najmä z dôvodu, že v uvedených hrách v 95% sú výhry, ktoré ani nepodliehajú dani z príjmov, teda pod hodnotu 165,97 EUR, museli žiadať o licenciu a vkladať finančnú zábezpeku rovnako ako pri hazardných hrach. Vzhľadom na predpokladanú výšku zábezpeky takáto zábezpeka nedokáže plniť predpokladanú funkciu. 
 	Z 	A	 	
RUZ 	k čl. I., novelizačný bod číslo 41 
RÚZ navrhuje uvedené ustanovenie z návrhu zákona vypustiť 

Odôvodnenie predloženej pripomienky: 
RÚZ zásadne nesúhlasí so zavedením odvodovej povinnosti. Upozorňujeme, že vzhľadom na možný jednorazový charakter propagačných súťaží bude toto vykonateľnosť tohto ustanovenia len obmedzená. Ďalej upozorňujeme na fakt, že spoločenské dopady propagačných súťaží sú neporovnateľné s inými druhmi hazardných hier, a preto nepovažujeme za vhodné uložiť na tento typ „hazardných“ hier odvodovú povinnosť. 
 	Z 	A	 	
RUZ 	k čl.I., novelizačný bod číslo 57 v časti odseku 4 
RÚZ navrhuje z uvedeného ustanovenia vypustiť odsek 4 

Odôvodnenie predloženej pripomienky: 
Ide o legislatívno-technickú úpravu v súvislosti s pripomienkou č.1 
 	Z 	A	 	
RUZ 	k čl. III 
RÚZ v prípade ak by neblolo možné akceptovať vyššie uvedené pripomienky posunúť dátum účinnosti ustanovení zákona v časti upravujúcej propagačné hry na neskorší termín napr. na 01.07.2013 

Odôvodnenie predloženej pripomienky: 
Vzhľadom na dĺžku legislatívneho procesu a v prípade prijatia zákona na potrebu získania licencie na prevádzkovanie týchto hier navrhujeme posunúť účinnosť vymedzených ustanovení zákona., tak aby sa vytvoril dostatočný časový priestor pre povinné subjekty na oboznámenie sa s ním a na splnenie uložených požiadaviek a povinností. 
 	Z 	A	 	
ÚMS 	VEC: Stanovisko Únie miest Slovenska k „Návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 171/2005 Z.z. o hazardných hrách a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov a ktorým sa mení zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 145/ 

Vážený pán podpredseda vlády, 

predložený návrh zákona vítame a predkladáme nasledovné pripomienky. 

1. v §21 zákona: 
- ods. 5 písm. i) slovo „vyjadrenie“ nahradiť slovom „súhlas“ 
- ods. 7 písm. c) slovo „vyjadrenie“ nahradiť slovom „súhlas“ 
Odôvodnenie: 
Na základe poznatkov z praxe takáto zmena posilní kompetencie obcí v tejto oblasti v prípade, že na území obce nie je prijaté všeobecne záväzné nariadenie, ktoré by na jej území plošne zakazovali hazardné hry. 

2. v §37 zákona: – zvýšenie odvodov do rozpočtov obcí 
Navrhujeme primerane zvýšiť aj odvody do rozpočtov obcí. 
Odôvodnenie: 
Odvody do rozpočtov obcí, neboli v posledných novelách zvyšované. Príjmy z odvodov slúžia na vykonávanie verejnoprospešných služieb obcami. 

3. v sadzobníku správnych poplatkov v časti VIII. „Finančná správa a obchodná činnosť“ Navrhujeme v položke 140 písm. a) bod 3. Sumu „1493,50“ nahradiť sumou „1600 eur“. 
Odôvodnenie: 
Výška správnych poplatkov do rozpočtu obcí nebola pri posledných novelizáciách zvyšovaná, pričom tieto príjmy spravidla slúžia na vykonávanie všeobecne prospešných služieb obcami vrátane zníženia negatívnych dopadov z hazardných hier. 

Tešíme sa na ďalšiu spoluprácu. 

S úctou 

Vážený pán 
Peter K a ž i m í r 
podpredseda vlády a minister financií Slovenskej republiky 
Ministerstvo financií Slovenskej republiky 
Štefanovičova 5 
817 82 Bratislava 15 
 	O 	ČA	1. N 
Aktuálne postačujúcim nástrojom obce na zabezpečenie jej záujmov sú VZN. 

2. N 
Úprava sadzieb odvodov pre obce nebola predmetom predloženého návrhu; návrh však predpokladá dodatočný príjem obce z poplatkov za vydávanie vyjadrení. 

3. ČA 
V legislatívnom procese je t.č. návrh novely zákona č. 145/1995 Z.z., v ktorej je navrhnutá úprava predmetného poplatku. 
 	
ZMOS 	K bodu 39 
Žiadame zmeniť' znenie § 37 ods. 1 písm. k) nasledovne: 
„V § 37 ods. 1 písm. k) sa číslo „3 600" nahrádza číslom „3 800" a číslo „900" sa nahrádza 
číslom „1 000". 
Odôvodnenie: 
V dôsledku dlhodobého prepadu výnosu dane z príjmov FO chýbajú mestám a obciam finančné prostriedky na financovanie všeobecne prospešných služieb. Navrhované zvýšenie príjmov miest a obcí z odvodov z hazardných hier prevádzkovaných prostredníctvom 
technických zariadení obsluhovaných priamo hráčmi na území miest a obcí umožní zmierniť' prepad finančných prostriedkov na financovania tvorby a ochrany životného prostredia, sociálnej starostlivosti, telovýchovy, športu, kultúrnych aktivít a iných verejnoprospešných činností obyvateľov miest a obcí. 
 	Z 	ČA	Úprava sadzieb odvodov v prípade obcí nebola predmetom predloženého návrhu, príjmy obcí sú čiastočne riešené formou úpravy správnych poplatkov. 	
ZMOS 	K bodu 40 
Žiadame zmeniť' znenie § 37 ods. 1 písm. I) nasledovne: 
„V § 37 ods. 1 písm. I) sa číslo „3 900" nahrádza číslom „2 500" a číslo „800" číslom „2 500". 

Odôvodnenie: 
V dôsledku dlhodobého prepadu výnosu dane z príjmov FO chýbajú mestám a obciam 
finančné prostriedky na financovanie všeobecne prospešných služieb. S ohľadom na doterajší vývoj videohier sa navrhuje zvýšenie tohto paušálneho odvodu a zvýšenie podielu obcí. Navrhované zvýšenie príjmov miest a obci z odvodov z hazardných hier prevádzkovaných rostredníctvom videohier na území miest a obcí umožní zmierniť' prepad finančných prostriedkov na financovania tvorby a ochrany životného prostredia, sociálnej starostlivosti, telovýchovy, športu, kultúrnych aktivít a iných verejnoprospešných činností obyvateľov miest a obcí. 
 	Z 	ČA	Úprava sadzieb odvodov v prípade obcí nebola predmetom predloženého návrhu, príjmy obcí sú čiastočne riešené formou úpravy správnych poplatkov. 	
CJS 	Čl. I, bodu 4. (§ 3 ods. 1) 
K bodu 4. (§ 3 ods. 1) 
vypustiť slová „okrem propagačných súťaží“ 

Odôvodnenie: 

Hazard je situácia, ktorá predstavuje určitú mieru rizika, najmä vo vzťahu k majetku a na tomto princípe spočíva aj hazardná hra. 

Propagačná súťaž je bežný obchodno-marketingový nástroj, prostredníctvom ktorého podnikateľ organizujúci propagačnú súťaž komunikuje so spotrebiteľom, s cieľom prezentovať sa, prezentovať svoje obchodné meno. Spotrebiteľ v tomto prípade popri svojej každodennej zásobovacej činnosti nákupom tovaru, má umožnené zúčastniť sa aj súťaže a nijakým spôsobom neohrozuje alebo nedáva do rizika svoj majetok, nakoľko v rámci propagačnej súťaže nevkladá svoje peniaze do hry, t.j. neposkytuje finančné prostriedky inej inštitúcii, ale vkladá ich do nákupu tovaru pre svoju potrebu (za svoje peniaze dostane ekvivalent v tovare alebo v službe). 

Propagačná súťaž medzi hazardné hry nepatrí. Dôvodom je skutočnosť, že predmetná činnosť, tak ako je vyššie uvedené, nenapĺňa znaky hazardnej hry a zároveň svojím charakterom patrí medzi spotrebiteľské súťaže s marketingovo-reklamnými prvkami. 
Tak k tomu pristupuje aj Rada pre reklamu, ktorá v rámci Etického kódexu reklamnej praxe spotrebiteľské súťaže vylúčila z hazardných hier a upravuje aj podmienky ich prevádzkovania. 
(Čl. 53: „ Reklama, ktorej súčasť tvorí spotrebiteľská súťaž, spotrebiteľská hra alebo podobná spotrebiteľská aktivita, ktorá nie je hazardnou hrou....“) 

Vzhľadom k tomu, že propagačné súťaže ako bežný marketingový ťah podnikateľov nijakým spôsobom nenapĺňa znaky hazardnej hry, nie je namieste, aby propagačná súťaž bola charakterizovaná ako hazardná hra a zaradená do zákona o hazardných hrách. 
Z uvedeného dôvodu sú v doteraz platnom zákone o hazardných hrách v zmysle § 3 ods. 5 
propagačné súťaže vylúčené z hazardných hier tak, že sa vyslovene nepovažujú za hazardné hry. 

Navrhovateľ odôvodňuje zakotvenie propagačných súťaží do zákona o hazardných hrách tým, že „je potrebné stanoviť jednotné podmienky prevádzkovania tohto špecifického druhu hier a tým zamedziť nejednoznačnosti v podmienkach ich prevádzkovania“. Uvedená argumentácia nijakým spôsobom neodôvodňuje a vychádzajúc z vyššie uvedených skutočností, ani nemôže odôvodniť zaradenie propagačnej súťaže medzi hazardné hry. Preto nie je ani dostatočne vyargumentovaný dôvod zaradenia úpravy propagačných súťaží do predkladaného návrhu zákona. 

Vzhľadom k tomu, že ide reálne o podnikateľskú činnosť, propagačné súťaže by nemali byť obmedzované vecným ani finančným zaťažovaním podnikateľa tak ako hazardné hry (oznamovacia povinnosť, finančná zábezpeka, licencia, odvody). Z uvedeného dôvodu zakotvenie ich realizácie s týmito podmienkami v rámci návrhu zákona je neodôvodnené a absurdné. 
 	Z 	A	 	
CJS 	Čl. I, bodu 5. (§ 3 ods. 2, nové písm. j) 
K bodu 5. (§ 3 ods. 2, nové písm. j) 
Vypustiť celý bod 

Odôvodnenie: 

Hazard je situácia, ktorá predstavuje určitú mieru rizika, najmä vo vzťahu k majetku a na tomto princípe spočíva aj hazardná hra. 

Propagačná súťaž je bežný obchodno-marketingový nástroj, prostredníctvom ktorého podnikateľ organizujúci propagačnú súťaž komunikuje so spotrebiteľom, s cieľom prezentovať sa, prezentovať svoje obchodné meno. Spotrebiteľ v tomto prípade popri svojej každodennej zásobovacej činnosti nákupom tovaru, má umožnené zúčastniť sa aj súťaže a nijakým spôsobom neohrozuje alebo nedáva do rizika svoj majetok, nakoľko v rámci propagačnej súťaže nevkladá svoje peniaze do hry, t.j. neposkytuje finančné prostriedky inej inštitúcii, ale vkladá ich do nákupu tovaru pre svoju potrebu (za svoje peniaze dostane ekvivalent v tovare alebo v službe). 

Propagačná súťaž medzi hazardné hry nepatrí. Dôvodom je skutočnosť, že predmetná činnosť, tak ako je vyššie uvedené, nenapĺňa znaky hazardnej hry a zároveň svojím charakterom patrí medzi spotrebiteľské súťaže s marketingovo-reklamnými prvkami. 
Tak k tomu pristupuje aj Rada pre reklamu, ktorá v rámci Etického kódexu reklamnej praxe spotrebiteľské súťaže vylúčila z hazardných hier a upravuje aj podmienky ich prevádzkovania. 
(Čl. 53: „ Reklama, ktorej súčasť tvorí spotrebiteľská súťaž, spotrebiteľská hra alebo podobná spotrebiteľská aktivita, ktorá nie je hazardnou hrou....“) 

Vzhľadom k tomu, že propagačné súťaže ako bežný marketingový ťah podnikateľov nijakým spôsobom nenapĺňa znaky hazardnej hry, nie je namieste, aby propagačná súťaž bola charakterizovaná ako hazardná hra a zaradená do zákona o hazardných hrách. 
Z uvedeného dôvodu sú v doteraz platnom zákone o hazardných hrách v zmysle § 3 ods. 5 
propagačné súťaže vylúčené z hazardných hier tak, že sa vyslovene nepovažujú za hazardné hry. 

Navrhovateľ odôvodňuje zakotvenie propagačných súťaží do zákona o hazardných hrách tým, že „je potrebné stanoviť jednotné podmienky prevádzkovania tohto špecifického druhu hier a tým zamedziť nejednoznačnosti v podmienkach ich prevádzkovania“. Uvedená argumentácia nijakým spôsobom neodôvodňuje a vychádzajúc z vyššie uvedených skutočností, ani nemôže odôvodniť zaradenie propagačnej súťaže medzi hazardné hry. Preto nie je ani dostatočne vyargumentovaný dôvod zaradenia úpravy propagačných súťaží do predkladaného návrhu zákona. 

Vzhľadom k tomu, že ide reálne o podnikateľskú činnosť, propagačné súťaže by nemali byť obmedzované vecným ani finančným zaťažovaním podnikateľa tak ako hazardné hry (oznamovacia povinnosť, finančná zábezpeka, licencia, odvody). Z uvedeného dôvodu zakotvenie ich realizácie s týmito podmienkami v rámci návrhu zákona je neodôvodnené a absurdné. 
 	Z 	A	 	
CJS 	Čl. I bodu 9. (nový § 9b) 
K bodu 9. (nový § 9b) 
Vypustiť celý bod 

Odôvodnenie: 

Hazard je situácia, ktorá predstavuje určitú mieru rizika, najmä vo vzťahu k majetku a na tomto princípe spočíva aj hazardná hra. 

Propagačná súťaž je bežný obchodno-marketingový nástroj, prostredníctvom ktorého podnikateľ organizujúci propagačnú súťaž komunikuje so spotrebiteľom, s cieľom prezentovať sa, prezentovať svoje obchodné meno. Spotrebiteľ v tomto prípade popri svojej každodennej zásobovacej činnosti nákupom tovaru, má umožnené zúčastniť sa aj súťaže a nijakým spôsobom neohrozuje alebo nedáva do rizika svoj majetok, nakoľko v rámci propagačnej súťaže nevkladá svoje peniaze do hry, t.j. neposkytuje finančné prostriedky inej inštitúcii, ale vkladá ich do nákupu tovaru pre svoju potrebu (za svoje peniaze dostane ekvivalent v tovare alebo v službe). 

Propagačná súťaž medzi hazardné hry nepatrí. Dôvodom je skutočnosť, že predmetná činnosť, tak ako je vyššie uvedené, nenapĺňa znaky hazardnej hry a zároveň svojím charakterom patrí medzi spotrebiteľské súťaže s marketingovo-reklamnými prvkami. 
Tak k tomu pristupuje aj Rada pre reklamu, ktorá v rámci Etického kódexu reklamnej praxe spotrebiteľské súťaže vylúčila z hazardných hier a upravuje aj podmienky ich prevádzkovania. 
(Čl. 53: „ Reklama, ktorej súčasť tvorí spotrebiteľská súťaž, spotrebiteľská hra alebo podobná spotrebiteľská aktivita, ktorá nie je hazardnou hrou....“) 

Vzhľadom k tomu, že propagačné súťaže ako bežný marketingový ťah podnikateľov nijakým spôsobom nenapĺňa znaky hazardnej hry, nie je namieste, aby propagačná súťaž bola charakterizovaná ako hazardná hra a zaradená do zákona o hazardných hrách. 
Z uvedeného dôvodu sú v doteraz platnom zákone o hazardných hrách v zmysle § 3 ods. 5 
propagačné súťaže vylúčené z hazardných hier tak, že sa vyslovene nepovažujú za hazardné hry. 

Navrhovateľ odôvodňuje zakotvenie propagačných súťaží do zákona o hazardných hrách tým, že „je potrebné stanoviť jednotné podmienky prevádzkovania tohto špecifického druhu hier a tým zamedziť nejednoznačnosti v podmienkach ich prevádzkovania“. Uvedená argumentácia nijakým spôsobom neodôvodňuje a vychádzajúc z vyššie uvedených skutočností, ani nemôže odôvodniť zaradenie propagačnej súťaže medzi hazardné hry. Preto nie je ani dostatočne vyargumentovaný dôvod zaradenia úpravy propagačných súťaží do predkladaného návrhu zákona. 

Vzhľadom k tomu, že ide reálne o podnikateľskú činnosť, propagačné súťaže by nemali byť obmedzované vecným ani finančným zaťažovaním podnikateľa tak ako hazardné hry (oznamovacia povinnosť, finančná zábezpeka, licencia, odvody). Z uvedeného dôvodu zakotvenie ich realizácie s týmito podmienkami v rámci návrhu zákona je neodôvodnené a absurdné. 
 	Z 	A	 	
CJS 	K Čl. I, bodu 19 (§ 18 ods. 1) 
K bodu 19. (§ 18 ods. 1) 
Vypustiť celý bod 

Odôvodnenie: 

Hazard je situácia, ktorá predstavuje určitú mieru rizika, najmä vo vzťahu k majetku a na tomto princípe spočíva aj hazardná hra. 

Propagačná súťaž je bežný obchodno-marketingový nástroj, prostredníctvom ktorého podnikateľ organizujúci propagačnú súťaž komunikuje so spotrebiteľom, s cieľom prezentovať sa, prezentovať svoje obchodné meno. Spotrebiteľ v tomto prípade popri svojej každodennej zásobovacej činnosti nákupom tovaru, má umožnené zúčastniť sa aj súťaže a nijakým spôsobom neohrozuje alebo nedáva do rizika svoj majetok, nakoľko v rámci propagačnej súťaže nevkladá svoje peniaze do hry, t.j. neposkytuje finančné prostriedky inej inštitúcii, ale vkladá ich do nákupu tovaru pre svoju potrebu (za svoje peniaze dostane ekvivalent v tovare alebo v službe). 

Propagačná súťaž medzi hazardné hry nepatrí. Dôvodom je skutočnosť, že predmetná činnosť, tak ako je vyššie uvedené, nenapĺňa znaky hazardnej hry a zároveň svojím charakterom patrí medzi spotrebiteľské súťaže s marketingovo-reklamnými prvkami. 
Tak k tomu pristupuje aj Rada pre reklamu, ktorá v rámci Etického kódexu reklamnej praxe spotrebiteľské súťaže vylúčila z hazardných hier a upravuje aj podmienky ich prevádzkovania. 
(Čl. 53: „ Reklama, ktorej súčasť tvorí spotrebiteľská súťaž, spotrebiteľská hra alebo podobná spotrebiteľská aktivita, ktorá nie je hazardnou hrou....“) 

Vzhľadom k tomu, že propagačné súťaže ako bežný marketingový ťah podnikateľov nijakým spôsobom nenapĺňa znaky hazardnej hry, nie je namieste, aby propagačná súťaž bola charakterizovaná ako hazardná hra a zaradená do zákona o hazardných hrách. 
Z uvedeného dôvodu sú v doteraz platnom zákone o hazardných hrách v zmysle § 3 ods. 5 
propagačné súťaže vylúčené z hazardných hier tak, že sa vyslovene nepovažujú za hazardné hry. 

Navrhovateľ odôvodňuje zakotvenie propagačných súťaží do zákona o hazardných hrách tým, že „je potrebné stanoviť jednotné podmienky prevádzkovania tohto špecifického druhu hier a tým zamedziť nejednoznačnosti v podmienkach ich prevádzkovania“. Uvedená argumentácia nijakým spôsobom neodôvodňuje a vychádzajúc z vyššie uvedených skutočností, ani nemôže odôvodniť zaradenie propagačnej súťaže medzi hazardné hry. Preto nie je ani dostatočne vyargumentovaný dôvod zaradenia úpravy propagačných súťaží do predkladaného návrhu zákona. 

Vzhľadom k tomu, že ide reálne o podnikateľskú činnosť, propagačné súťaže by nemali byť obmedzované vecným ani finančným zaťažovaním podnikateľa tak ako hazardné hry (oznamovacia povinnosť, finančná zábezpeka, licencia, odvody). Z uvedeného dôvodu zakotvenie ich realizácie s týmito podmienkami v rámci návrhu zákona je neodôvodnené a absurdné. 
 	Z 	A	 	
CJS 	K Čl. I, bodu 3. (§ 2, písm. t) 
K bodu 3. .(§ 2, písm. t)) 
vypustiť slová „propagačnej súťaže 

Odôvodnenie: 

Hazard je situácia, ktorá predstavuje určitú mieru rizika, najmä vo vzťahu k majetku a na tomto princípe spočíva aj hazardná hra. 

Propagačná súťaž je bežný obchodno-marketingový nástroj, prostredníctvom ktorého podnikateľ organizujúci propagačnú súťaž komunikuje so spotrebiteľom, s cieľom prezentovať sa, prezentovať svoje obchodné meno. Spotrebiteľ v tomto prípade popri svojej každodennej zásobovacej činnosti nákupom tovaru, má umožnené zúčastniť sa aj súťaže a nijakým spôsobom neohrozuje alebo nedáva do rizika svoj majetok, nakoľko v rámci propagačnej súťaže nevkladá svoje peniaze do hry, t.j. neposkytuje finančné prostriedky inej inštitúcii, ale vkladá ich do nákupu tovaru pre svoju potrebu (za svoje peniaze dostane ekvivalent v tovare alebo v službe). 

Propagačná súťaž medzi hazardné hry nepatrí. Dôvodom je skutočnosť, že predmetná činnosť, tak ako je vyššie uvedené, nenapĺňa znaky hazardnej hry a zároveň svojím charakterom patrí medzi spotrebiteľské súťaže s marketingovo-reklamnými prvkami. 
Tak k tomu pristupuje aj Rada pre reklamu, ktorá v rámci Etického kódexu reklamnej praxe spotrebiteľské súťaže vylúčila z hazardných hier a upravuje aj podmienky ich prevádzkovania. 
(Čl. 53: „ Reklama, ktorej súčasť tvorí spotrebiteľská súťaž, spotrebiteľská hra alebo podobná spotrebiteľská aktivita, ktorá nie je hazardnou hrou....“) 

Vzhľadom k tomu, že propagačné súťaže ako bežný marketingový ťah podnikateľov nijakým spôsobom nenapĺňa znaky hazardnej hry, nie je namieste, aby propagačná súťaž bola charakterizovaná ako hazardná hra a zaradená do zákona o hazardných hrách. 
Z uvedeného dôvodu sú v doteraz platnom zákone o hazardných hrách v zmysle § 3 ods. 5 
propagačné súťaže vylúčené z hazardných hier tak, že sa vyslovene nepovažujú za hazardné hry. 

Navrhovateľ odôvodňuje zakotvenie propagačných súťaží do zákona o hazardných hrách tým, že „je potrebné stanoviť jednotné podmienky prevádzkovania tohto špecifického druhu hier a tým zamedziť nejednoznačnosti v podmienkach ich prevádzkovania“. Uvedená argumentácia nijakým spôsobom neodôvodňuje a vychádzajúc z vyššie uvedených skutočností, ani nemôže odôvodniť zaradenie propagačnej súťaže medzi hazardné hry. Preto nie je ani dostatočne vyargumentovaný dôvod zaradenia úpravy propagačných súťaží do predkladaného návrhu zákona. 

Vzhľadom k tomu, že ide reálne o podnikateľskú činnosť, propagačné súťaže by nemali byť obmedzované vecným ani finančným zaťažovaním podnikateľa tak ako hazardné hry (oznamovacia povinnosť, finančná zábezpeka, licencia, odvody). Z uvedeného dôvodu zakotvenie ich realizácie s týmito podmienkami v rámci návrhu zákona je neodôvodnené a absurdné. 
 	Z 	A	 	
CJS 	Čl.I, bodu 20. (§ 18 nový ods. 5) 
K bodu 20. (§ 18 nový ods. 5) 
Vypustiť celý bod 

Odôvodnenie: 

Hazard je situácia, ktorá predstavuje určitú mieru rizika, najmä vo vzťahu k majetku a na tomto princípe spočíva aj hazardná hra. 

Propagačná súťaž je bežný obchodno-marketingový nástroj, prostredníctvom ktorého podnikateľ organizujúci propagačnú súťaž komunikuje so spotrebiteľom, s cieľom prezentovať sa, prezentovať svoje obchodné meno. Spotrebiteľ v tomto prípade popri svojej každodennej zásobovacej činnosti nákupom tovaru, má umožnené zúčastniť sa aj súťaže a nijakým spôsobom neohrozuje alebo nedáva do rizika svoj majetok, nakoľko v rámci propagačnej súťaže nevkladá svoje peniaze do hry, t.j. neposkytuje finančné prostriedky inej inštitúcii, ale vkladá ich do nákupu tovaru pre svoju potrebu (za svoje peniaze dostane ekvivalent v tovare alebo v službe). 

Propagačná súťaž medzi hazardné hry nepatrí. Dôvodom je skutočnosť, že predmetná činnosť, tak ako je vyššie uvedené, nenapĺňa znaky hazardnej hry a zároveň svojím charakterom patrí medzi spotrebiteľské súťaže s marketingovo-reklamnými prvkami. 
Tak k tomu pristupuje aj Rada pre reklamu, ktorá v rámci Etického kódexu reklamnej praxe spotrebiteľské súťaže vylúčila z hazardných hier a upravuje aj podmienky ich prevádzkovania. 
(Čl. 53: „ Reklama, ktorej súčasť tvorí spotrebiteľská súťaž, spotrebiteľská hra alebo podobná spotrebiteľská aktivita, ktorá nie je hazardnou hrou....“) 

Vzhľadom k tomu, že propagačné súťaže ako bežný marketingový ťah podnikateľov nijakým spôsobom nenapĺňa znaky hazardnej hry, nie je namieste, aby propagačná súťaž bola charakterizovaná ako hazardná hra a zaradená do zákona o hazardných hrách. 
Z uvedeného dôvodu sú v doteraz platnom zákone o hazardných hrách v zmysle § 3 ods. 5 
propagačné súťaže vylúčené z hazardných hier tak, že sa vyslovene nepovažujú za hazardné hry. 

Navrhovateľ odôvodňuje zakotvenie propagačných súťaží do zákona o hazardných hrách tým, že „je potrebné stanoviť jednotné podmienky prevádzkovania tohto špecifického druhu hier a tým zamedziť nejednoznačnosti v podmienkach ich prevádzkovania“. Uvedená argumentácia nijakým spôsobom neodôvodňuje a vychádzajúc z vyššie uvedených skutočností, ani nemôže odôvodniť zaradenie propagačnej súťaže medzi hazardné hry. Preto nie je ani dostatočne vyargumentovaný dôvod zaradenia úpravy propagačných súťaží do predkladaného návrhu zákona. 

Vzhľadom k tomu, že ide reálne o podnikateľskú činnosť, propagačné súťaže by nemali byť obmedzované vecným ani finančným zaťažovaním podnikateľa tak ako hazardné hry (oznamovacia povinnosť, finančná zábezpeka, licencia, odvody). Z uvedeného dôvodu zakotvenie ich realizácie s týmito podmienkami v rámci návrhu zákona je neodôvodnené a absurdné. 
 	Z 	A	 	
CJS 	Čl. I, bodu 22 (§ 18, ods. 10) 
K bodu 22. (§ 18, ods. 10) 
Vypustiť celý bod 

Odôvodnenie: 

Hazard je situácia, ktorá predstavuje určitú mieru rizika, najmä vo vzťahu k majetku a na tomto princípe spočíva aj hazardná hra. 

Propagačná súťaž je bežný obchodno-marketingový nástroj, prostredníctvom ktorého podnikateľ organizujúci propagačnú súťaž komunikuje so spotrebiteľom, s cieľom prezentovať sa, prezentovať svoje obchodné meno. Spotrebiteľ v tomto prípade popri svojej každodennej zásobovacej činnosti nákupom tovaru, má umožnené zúčastniť sa aj súťaže a nijakým spôsobom neohrozuje alebo nedáva do rizika svoj majetok, nakoľko v rámci propagačnej súťaže nevkladá svoje peniaze do hry, t.j. neposkytuje finančné prostriedky inej inštitúcii, ale vkladá ich do nákupu tovaru pre svoju potrebu (za svoje peniaze dostane ekvivalent v tovare alebo v službe). 

Propagačná súťaž medzi hazardné hry nepatrí. Dôvodom je skutočnosť, že predmetná činnosť, tak ako je vyššie uvedené, nenapĺňa znaky hazardnej hry a zároveň svojím charakterom patrí medzi spotrebiteľské súťaže s marketingovo-reklamnými prvkami. 
Tak k tomu pristupuje aj Rada pre reklamu, ktorá v rámci Etického kódexu reklamnej praxe spotrebiteľské súťaže vylúčila z hazardných hier a upravuje aj podmienky ich prevádzkovania. 
(Čl. 53: „ Reklama, ktorej súčasť tvorí spotrebiteľská súťaž, spotrebiteľská hra alebo podobná spotrebiteľská aktivita, ktorá nie je hazardnou hrou....“) 

Vzhľadom k tomu, že propagačné súťaže ako bežný marketingový ťah podnikateľov nijakým spôsobom nenapĺňa znaky hazardnej hry, nie je namieste, aby propagačná súťaž bola charakterizovaná ako hazardná hra a zaradená do zákona o hazardných hrách. 
Z uvedeného dôvodu sú v doteraz platnom zákone o hazardných hrách v zmysle § 3 ods. 5 
propagačné súťaže vylúčené z hazardných hier tak, že sa vyslovene nepovažujú za hazardné hry. 

Navrhovateľ odôvodňuje zakotvenie propagačných súťaží do zákona o hazardných hrách tým, že „je potrebné stanoviť jednotné podmienky prevádzkovania tohto špecifického druhu hier a tým zamedziť nejednoznačnosti v podmienkach ich prevádzkovania“. Uvedená argumentácia nijakým spôsobom neodôvodňuje a vychádzajúc z vyššie uvedených skutočností, ani nemôže odôvodniť zaradenie propagačnej súťaže medzi hazardné hry. Preto nie je ani dostatočne vyargumentovaný dôvod zaradenia úpravy propagačných súťaží do predkladaného návrhu zákona. 

Vzhľadom k tomu, že ide reálne o podnikateľskú činnosť, propagačné súťaže by nemali byť obmedzované vecným ani finančným zaťažovaním podnikateľa tak ako hazardné hry (oznamovacia povinnosť, finančná zábezpeka, licencia, odvody). Z uvedeného dôvodu zakotvenie ich realizácie s týmito podmienkami v rámci návrhu zákona je neodôvodnené a absurdné. 
 	Z 	A	 	
CJS 	Čl. I, bodu 23 (§ 19 ods. 1) 
K bodu 23. (§ 19 ods. 1) 
Vypustiť celý bod 

Odôvodnenie: 

Hazard je situácia, ktorá predstavuje určitú mieru rizika, najmä vo vzťahu k majetku a na tomto princípe spočíva aj hazardná hra. 

Propagačná súťaž je bežný obchodno-marketingový nástroj, prostredníctvom ktorého podnikateľ organizujúci propagačnú súťaž komunikuje so spotrebiteľom, s cieľom prezentovať sa, prezentovať svoje obchodné meno. Spotrebiteľ v tomto prípade popri svojej každodennej zásobovacej činnosti nákupom tovaru, má umožnené zúčastniť sa aj súťaže a nijakým spôsobom neohrozuje alebo nedáva do rizika svoj majetok, nakoľko v rámci propagačnej súťaže nevkladá svoje peniaze do hry, t.j. neposkytuje finančné prostriedky inej inštitúcii, ale vkladá ich do nákupu tovaru pre svoju potrebu (za svoje peniaze dostane ekvivalent v tovare alebo v službe). 

Propagačná súťaž medzi hazardné hry nepatrí. Dôvodom je skutočnosť, že predmetná činnosť, tak ako je vyššie uvedené, nenapĺňa znaky hazardnej hry a zároveň svojím charakterom patrí medzi spotrebiteľské súťaže s marketingovo-reklamnými prvkami. 
Tak k tomu pristupuje aj Rada pre reklamu, ktorá v rámci Etického kódexu reklamnej praxe spotrebiteľské súťaže vylúčila z hazardných hier a upravuje aj podmienky ich prevádzkovania. 
(Čl. 53: „ Reklama, ktorej súčasť tvorí spotrebiteľská súťaž, spotrebiteľská hra alebo podobná spotrebiteľská aktivita, ktorá nie je hazardnou hrou....“) 

Vzhľadom k tomu, že propagačné súťaže ako bežný marketingový ťah podnikateľov nijakým spôsobom nenapĺňa znaky hazardnej hry, nie je namieste, aby propagačná súťaž bola charakterizovaná ako hazardná hra a zaradená do zákona o hazardných hrách. 
Z uvedeného dôvodu sú v doteraz platnom zákone o hazardných hrách v zmysle § 3 ods. 5 
propagačné súťaže vylúčené z hazardných hier tak, že sa vyslovene nepovažujú za hazardné hry. 

Navrhovateľ odôvodňuje zakotvenie propagačných súťaží do zákona o hazardných hrách tým, že „je potrebné stanoviť jednotné podmienky prevádzkovania tohto špecifického druhu hier a tým zamedziť nejednoznačnosti v podmienkach ich prevádzkovania“. Uvedená argumentácia nijakým spôsobom neodôvodňuje a vychádzajúc z vyššie uvedených skutočností, ani nemôže odôvodniť zaradenie propagačnej súťaže medzi hazardné hry. Preto nie je ani dostatočne vyargumentovaný dôvod zaradenia úpravy propagačných súťaží do predkladaného návrhu zákona. 

Vzhľadom k tomu, že ide reálne o podnikateľskú činnosť, propagačné súťaže by nemali byť obmedzované vecným ani finančným zaťažovaním podnikateľa tak ako hazardné hry (oznamovacia povinnosť, finančná zábezpeka, licencia, odvody). Z uvedeného dôvodu zakotvenie ich realizácie s týmito podmienkami v rámci návrhu zákona je neodôvodnené a absurdné. 
 	Z 	A	 	
CJS 	Čl. I, bodu 36 (§ 36 ods. 3, nové písm. j) 
K bodu 36. (§ 36 ods. 3, nové písm. j)) 
Vypustiť celý bod 

Odôvodnenie: 

Hazard je situácia, ktorá predstavuje určitú mieru rizika, najmä vo vzťahu k majetku a na tomto princípe spočíva aj hazardná hra. 

Propagačná súťaž je bežný obchodno-marketingový nástroj, prostredníctvom ktorého podnikateľ organizujúci propagačnú súťaž komunikuje so spotrebiteľom, s cieľom prezentovať sa, prezentovať svoje obchodné meno. Spotrebiteľ v tomto prípade popri svojej každodennej zásobovacej činnosti nákupom tovaru, má umožnené zúčastniť sa aj súťaže a nijakým spôsobom neohrozuje alebo nedáva do rizika svoj majetok, nakoľko v rámci propagačnej súťaže nevkladá svoje peniaze do hry, t.j. neposkytuje finančné prostriedky inej inštitúcii, ale vkladá ich do nákupu tovaru pre svoju potrebu (za svoje peniaze dostane ekvivalent v tovare alebo v službe). 

Propagačná súťaž medzi hazardné hry nepatrí. Dôvodom je skutočnosť, že predmetná činnosť, tak ako je vyššie uvedené, nenapĺňa znaky hazardnej hry a zároveň svojím charakterom patrí medzi spotrebiteľské súťaže s marketingovo-reklamnými prvkami. 
Tak k tomu pristupuje aj Rada pre reklamu, ktorá v rámci Etického kódexu reklamnej praxe spotrebiteľské súťaže vylúčila z hazardných hier a upravuje aj podmienky ich prevádzkovania. 
(Čl. 53: „ Reklama, ktorej súčasť tvorí spotrebiteľská súťaž, spotrebiteľská hra alebo podobná spotrebiteľská aktivita, ktorá nie je hazardnou hrou....“) 

Vzhľadom k tomu, že propagačné súťaže ako bežný marketingový ťah podnikateľov nijakým spôsobom nenapĺňa znaky hazardnej hry, nie je namieste, aby propagačná súťaž bola charakterizovaná ako hazardná hra a zaradená do zákona o hazardných hrách. 
Z uvedeného dôvodu sú v doteraz platnom zákone o hazardných hrách v zmysle § 3 ods. 5 
propagačné súťaže vylúčené z hazardných hier tak, že sa vyslovene nepovažujú za hazardné hry. 

Navrhovateľ odôvodňuje zakotvenie propagačných súťaží do zákona o hazardných hrách tým, že „je potrebné stanoviť jednotné podmienky prevádzkovania tohto špecifického druhu hier a tým zamedziť nejednoznačnosti v podmienkach ich prevádzkovania“. Uvedená argumentácia nijakým spôsobom neodôvodňuje a vychádzajúc z vyššie uvedených skutočností, ani nemôže odôvodniť zaradenie propagačnej súťaže medzi hazardné hry. Preto nie je ani dostatočne vyargumentovaný dôvod zaradenia úpravy propagačných súťaží do predkladaného návrhu zákona. 

Vzhľadom k tomu, že ide reálne o podnikateľskú činnosť, propagačné súťaže by nemali byť obmedzované vecným ani finančným zaťažovaním podnikateľa tak ako hazardné hry (oznamovacia povinnosť, finančná zábezpeka, licencia, odvody). Z uvedeného dôvodu zakotvenie ich realizácie s týmito podmienkami v rámci návrhu zákona je neodôvodnené a absurdné. 
 	Z 	A	 	
CJS 	K Čl. I, bodu 41. (§ 37 ods. 1, nové písm. p))  
K bodu 41. (§ 37 ods. 1, nové písm. p)) 
Vypustiť celý bod 

Odôvodnenie: 

Hazard je situácia, ktorá predstavuje určitú mieru rizika, najmä vo vzťahu k majetku a na tomto princípe spočíva aj hazardná hra. 

Propagačná súťaž je bežný obchodno-marketingový nástroj, prostredníctvom ktorého podnikateľ organizujúci propagačnú súťaž komunikuje so spotrebiteľom, s cieľom prezentovať sa, prezentovať svoje obchodné meno. Spotrebiteľ v tomto prípade popri svojej každodennej zásobovacej činnosti nákupom tovaru, má umožnené zúčastniť sa aj súťaže a nijakým spôsobom neohrozuje alebo nedáva do rizika svoj majetok, nakoľko v rámci propagačnej súťaže nevkladá svoje peniaze do hry, t.j. neposkytuje finančné prostriedky inej inštitúcii, ale vkladá ich do nákupu tovaru pre svoju potrebu (za svoje peniaze dostane ekvivalent v tovare alebo v službe). 

Propagačná súťaž medzi hazardné hry nepatrí. Dôvodom je skutočnosť, že predmetná činnosť, tak ako je vyššie uvedené, nenapĺňa znaky hazardnej hry a zároveň svojím charakterom patrí medzi spotrebiteľské súťaže s marketingovo-reklamnými prvkami. 
Tak k tomu pristupuje aj Rada pre reklamu, ktorá v rámci Etického kódexu reklamnej praxe spotrebiteľské súťaže vylúčila z hazardných hier a upravuje aj podmienky ich prevádzkovania. 
(Čl. 53: „ Reklama, ktorej súčasť tvorí spotrebiteľská súťaž, spotrebiteľská hra alebo podobná spotrebiteľská aktivita, ktorá nie je hazardnou hrou....“) 

Vzhľadom k tomu, že propagačné súťaže ako bežný marketingový ťah podnikateľov nijakým spôsobom nenapĺňa znaky hazardnej hry, nie je namieste, aby propagačná súťaž bola charakterizovaná ako hazardná hra a zaradená do zákona o hazardných hrách. 
Z uvedeného dôvodu sú v doteraz platnom zákone o hazardných hrách v zmysle § 3 ods. 5 
propagačné súťaže vylúčené z hazardných hier tak, že sa vyslovene nepovažujú za hazardné hry. 

Navrhovateľ odôvodňuje zakotvenie propagačných súťaží do zákona o hazardných hrách tým, že „je potrebné stanoviť jednotné podmienky prevádzkovania tohto špecifického druhu hier a tým zamedziť nejednoznačnosti v podmienkach ich prevádzkovania“. Uvedená argumentácia nijakým spôsobom neodôvodňuje a vychádzajúc z vyššie uvedených skutočností, ani nemôže odôvodniť zaradenie propagačnej súťaže medzi hazardné hry. Preto nie je ani dostatočne vyargumentovaný dôvod zaradenia úpravy propagačných súťaží do predkladaného návrhu zákona. 

Vzhľadom k tomu, že ide reálne o podnikateľskú činnosť, propagačné súťaže by nemali byť obmedzované vecným ani finančným zaťažovaním podnikateľa tak ako hazardné hry (oznamovacia povinnosť, finančná zábezpeka, licencia, odvody). Z uvedeného dôvodu zakotvenie ich realizácie s týmito podmienkami v rámci návrhu zákona je neodôvodnené a absurdné. 
 	Z 	A	 	
CJS 	K Čl. I, bodu 42. (§ 37 ods. 3) 
K bodu 42. (§ 37 ods. 3) 
Vypustiť celý bod 

Odôvodnenie: 

Hazard je situácia, ktorá predstavuje určitú mieru rizika, najmä vo vzťahu k majetku a na tomto princípe spočíva aj hazardná hra. 

Propagačná súťaž je bežný obchodno-marketingový nástroj, prostredníctvom ktorého podnikateľ organizujúci propagačnú súťaž komunikuje so spotrebiteľom, s cieľom prezentovať sa, prezentovať svoje obchodné meno. Spotrebiteľ v tomto prípade popri svojej každodennej zásobovacej činnosti nákupom tovaru, má umožnené zúčastniť sa aj súťaže a nijakým spôsobom neohrozuje alebo nedáva do rizika svoj majetok, nakoľko v rámci propagačnej súťaže nevkladá svoje peniaze do hry, t.j. neposkytuje finančné prostriedky inej inštitúcii, ale vkladá ich do nákupu tovaru pre svoju potrebu (za svoje peniaze dostane ekvivalent v tovare alebo v službe). 

Propagačná súťaž medzi hazardné hry nepatrí. Dôvodom je skutočnosť, že predmetná činnosť, tak ako je vyššie uvedené, nenapĺňa znaky hazardnej hry a zároveň svojím charakterom patrí medzi spotrebiteľské súťaže s marketingovo-reklamnými prvkami. 
Tak k tomu pristupuje aj Rada pre reklamu, ktorá v rámci Etického kódexu reklamnej praxe spotrebiteľské súťaže vylúčila z hazardných hier a upravuje aj podmienky ich prevádzkovania. 
(Čl. 53: „ Reklama, ktorej súčasť tvorí spotrebiteľská súťaž, spotrebiteľská hra alebo podobná spotrebiteľská aktivita, ktorá nie je hazardnou hrou....“) 

Vzhľadom k tomu, že propagačné súťaže ako bežný marketingový ťah podnikateľov nijakým spôsobom nenapĺňa znaky hazardnej hry, nie je namieste, aby propagačná súťaž bola charakterizovaná ako hazardná hra a zaradená do zákona o hazardných hrách. 
Z uvedeného dôvodu sú v doteraz platnom zákone o hazardných hrách v zmysle § 3 ods. 5 
propagačné súťaže vylúčené z hazardných hier tak, že sa vyslovene nepovažujú za hazardné hry. 

Navrhovateľ odôvodňuje zakotvenie propagačných súťaží do zákona o hazardných hrách tým, že „je potrebné stanoviť jednotné podmienky prevádzkovania tohto špecifického druhu hier a tým zamedziť nejednoznačnosti v podmienkach ich prevádzkovania“. Uvedená argumentácia nijakým spôsobom neodôvodňuje a vychádzajúc z vyššie uvedených skutočností, ani nemôže odôvodniť zaradenie propagačnej súťaže medzi hazardné hry. Preto nie je ani dostatočne vyargumentovaný dôvod zaradenia úpravy propagačných súťaží do predkladaného návrhu zákona. 

Vzhľadom k tomu, že ide reálne o podnikateľskú činnosť, propagačné súťaže by nemali byť obmedzované vecným ani finančným zaťažovaním podnikateľa tak ako hazardné hry (oznamovacia povinnosť, finančná zábezpeka, licencia, odvody). Z uvedeného dôvodu zakotvenie ich realizácie s týmito podmienkami v rámci návrhu zákona je neodôvodnené a absurdné. 
 	Z 	A	 	
CJS 	K Čl. I, bodu 46. (§ 37 ods. 10) 
K bodu 46. (§ 37 ods. 10) 
Vypustiť celý bod 

Odôvodnenie: 

Hazard je situácia, ktorá predstavuje určitú mieru rizika, najmä vo vzťahu k majetku a na tomto princípe spočíva aj hazardná hra. 

Propagačná súťaž je bežný obchodno-marketingový nástroj, prostredníctvom ktorého podnikateľ organizujúci propagačnú súťaž komunikuje so spotrebiteľom, s cieľom prezentovať sa, prezentovať svoje obchodné meno. Spotrebiteľ v tomto prípade popri svojej každodennej zásobovacej činnosti nákupom tovaru, má umožnené zúčastniť sa aj súťaže a nijakým spôsobom neohrozuje alebo nedáva do rizika svoj majetok, nakoľko v rámci propagačnej súťaže nevkladá svoje peniaze do hry, t.j. neposkytuje finančné prostriedky inej inštitúcii, ale vkladá ich do nákupu tovaru pre svoju potrebu (za svoje peniaze dostane ekvivalent v tovare alebo v službe). 

Propagačná súťaž medzi hazardné hry nepatrí. Dôvodom je skutočnosť, že predmetná činnosť, tak ako je vyššie uvedené, nenapĺňa znaky hazardnej hry a zároveň svojím charakterom patrí medzi spotrebiteľské súťaže s marketingovo-reklamnými prvkami. 
Tak k tomu pristupuje aj Rada pre reklamu, ktorá v rámci Etického kódexu reklamnej praxe spotrebiteľské súťaže vylúčila z hazardných hier a upravuje aj podmienky ich prevádzkovania. 
(Čl. 53: „ Reklama, ktorej súčasť tvorí spotrebiteľská súťaž, spotrebiteľská hra alebo podobná spotrebiteľská aktivita, ktorá nie je hazardnou hrou....“) 

Vzhľadom k tomu, že propagačné súťaže ako bežný marketingový ťah podnikateľov nijakým spôsobom nenapĺňa znaky hazardnej hry, nie je namieste, aby propagačná súťaž bola charakterizovaná ako hazardná hra a zaradená do zákona o hazardných hrách. 
Z uvedeného dôvodu sú v doteraz platnom zákone o hazardných hrách v zmysle § 3 ods. 5 
propagačné súťaže vylúčené z hazardných hier tak, že sa vyslovene nepovažujú za hazardné hry. 

Navrhovateľ odôvodňuje zakotvenie propagačných súťaží do zákona o hazardných hrách tým, že „je potrebné stanoviť jednotné podmienky prevádzkovania tohto špecifického druhu hier a tým zamedziť nejednoznačnosti v podmienkach ich prevádzkovania“. Uvedená argumentácia nijakým spôsobom neodôvodňuje a vychádzajúc z vyššie uvedených skutočností, ani nemôže odôvodniť zaradenie propagačnej súťaže medzi hazardné hry. Preto nie je ani dostatočne vyargumentovaný dôvod zaradenia úpravy propagačných súťaží do predkladaného návrhu zákona. 

Vzhľadom k tomu, že ide reálne o podnikateľskú činnosť, propagačné súťaže by nemali byť obmedzované vecným ani finančným zaťažovaním podnikateľa tak ako hazardné hry (oznamovacia povinnosť, finančná zábezpeka, licencia, odvody). Z uvedeného dôvodu zakotvenie ich realizácie s týmito podmienkami v rámci návrhu zákona je neodôvodnené a absurdné. 
 	Z 	A	 	
CJS 	Čl. I, bodu 57. (nový bod 58h, ods. 4) 
K bodu 57. (nový bod 58h, ods. 4) 
Vypustiť odsek 4 

Odôvodnenie: 

Hazard je situácia, ktorá predstavuje určitú mieru rizika, najmä vo vzťahu k majetku a na tomto princípe spočíva aj hazardná hra. 

Propagačná súťaž je bežný obchodno-marketingový nástroj, prostredníctvom ktorého podnikateľ organizujúci propagačnú súťaž komunikuje so spotrebiteľom, s cieľom prezentovať sa, prezentovať svoje obchodné meno. Spotrebiteľ v tomto prípade popri svojej každodennej zásobovacej činnosti nákupom tovaru, má umožnené zúčastniť sa aj súťaže a nijakým spôsobom neohrozuje alebo nedáva do rizika svoj majetok, nakoľko v rámci propagačnej súťaže nevkladá svoje peniaze do hry, t.j. neposkytuje finančné prostriedky inej inštitúcii, ale vkladá ich do nákupu tovaru pre svoju potrebu (za svoje peniaze dostane ekvivalent v tovare alebo v službe). 

Propagačná súťaž medzi hazardné hry nepatrí. Dôvodom je skutočnosť, že predmetná činnosť, tak ako je vyššie uvedené, nenapĺňa znaky hazardnej hry a zároveň svojím charakterom patrí medzi spotrebiteľské súťaže s marketingovo-reklamnými prvkami. 
Tak k tomu pristupuje aj Rada pre reklamu, ktorá v rámci Etického kódexu reklamnej praxe spotrebiteľské súťaže vylúčila z hazardných hier a upravuje aj podmienky ich prevádzkovania. 
(Čl. 53: „ Reklama, ktorej súčasť tvorí spotrebiteľská súťaž, spotrebiteľská hra alebo podobná spotrebiteľská aktivita, ktorá nie je hazardnou hrou....“) 

Vzhľadom k tomu, že propagačné súťaže ako bežný marketingový ťah podnikateľov nijakým spôsobom nenapĺňa znaky hazardnej hry, nie je namieste, aby propagačná súťaž bola charakterizovaná ako hazardná hra a zaradená do zákona o hazardných hrách. 
Z uvedeného dôvodu sú v doteraz platnom zákone o hazardných hrách v zmysle § 3 ods. 5 
propagačné súťaže vylúčené z hazardných hier tak, že sa vyslovene nepovažujú za hazardné hry. 

Navrhovateľ odôvodňuje zakotvenie propagačných súťaží do zákona o hazardných hrách tým, že „je potrebné stanoviť jednotné podmienky prevádzkovania tohto špecifického druhu hier a tým zamedziť nejednoznačnosti v podmienkach ich prevádzkovania“. Uvedená argumentácia nijakým spôsobom neodôvodňuje a vychádzajúc z vyššie uvedených skutočností, ani nemôže odôvodniť zaradenie propagačnej súťaže medzi hazardné hry. Preto nie je ani dostatočne vyargumentovaný dôvod zaradenia úpravy propagačných súťaží do predkladaného návrhu zákona. 

Vzhľadom k tomu, že ide reálne o podnikateľskú činnosť, propagačné súťaže by nemali byť obmedzované vecným ani finančným zaťažovaním podnikateľa tak ako hazardné hry (oznamovacia povinnosť, finančná zábezpeka, licencia, odvody). Z uvedeného dôvodu zakotvenie ich realizácie s týmito podmienkami v rámci návrhu zákona je neodôvodnené a absurdné. 
 	Z 	A	 	
CJS 	Čl. II, bodu 1. 
K bodu 1. 
Vypustiť slová „alebo propagačnej súťaže“ 

Odôvodnenie: 

Hazard je situácia, ktorá predstavuje určitú mieru rizika, najmä vo vzťahu k majetku a na tomto princípe spočíva aj hazardná hra. 

Propagačná súťaž je bežný obchodno-marketingový nástroj, prostredníctvom ktorého podnikateľ organizujúci propagačnú súťaž komunikuje so spotrebiteľom, s cieľom prezentovať sa, prezentovať svoje obchodné meno. Spotrebiteľ v tomto prípade popri svojej každodennej zásobovacej činnosti nákupom tovaru, má umožnené zúčastniť sa aj súťaže a nijakým spôsobom neohrozuje alebo nedáva do rizika svoj majetok, nakoľko v rámci propagačnej súťaže nevkladá svoje peniaze do hry, t.j. neposkytuje finančné prostriedky inej inštitúcii, ale vkladá ich do nákupu tovaru pre svoju potrebu (za svoje peniaze dostane ekvivalent v tovare alebo v službe). 

Propagačná súťaž medzi hazardné hry nepatrí. Dôvodom je skutočnosť, že predmetná činnosť, tak ako je vyššie uvedené, nenapĺňa znaky hazardnej hry a zároveň svojím charakterom patrí medzi spotrebiteľské súťaže s marketingovo-reklamnými prvkami. 
Tak k tomu pristupuje aj Rada pre reklamu, ktorá v rámci Etického kódexu reklamnej praxe spotrebiteľské súťaže vylúčila z hazardných hier a upravuje aj podmienky ich prevádzkovania. 
(Čl. 53: „ Reklama, ktorej súčasť tvorí spotrebiteľská súťaž, spotrebiteľská hra alebo podobná spotrebiteľská aktivita, ktorá nie je hazardnou hrou....“) 

Vzhľadom k tomu, že propagačné súťaže ako bežný marketingový ťah podnikateľov nijakým spôsobom nenapĺňa znaky hazardnej hry, nie je namieste, aby propagačná súťaž bola charakterizovaná ako hazardná hra a zaradená do zákona o hazardných hrách. 
Z uvedeného dôvodu sú v doteraz platnom zákone o hazardných hrách v zmysle § 3 ods. 5 
propagačné súťaže vylúčené z hazardných hier tak, že sa vyslovene nepovažujú za hazardné hry. 

Navrhovateľ odôvodňuje zakotvenie propagačných súťaží do zákona o hazardných hrách tým, že „je potrebné stanoviť jednotné podmienky prevádzkovania tohto špecifického druhu hier a tým zamedziť nejednoznačnosti v podmienkach ich prevádzkovania“. Uvedená argumentácia nijakým spôsobom neodôvodňuje a vychádzajúc z vyššie uvedených skutočností, ani nemôže odôvodniť zaradenie propagačnej súťaže medzi hazardné hry. Preto nie je ani dostatočne vyargumentovaný dôvod zaradenia úpravy propagačných súťaží do predkladaného návrhu zákona. 

Vzhľadom k tomu, že ide reálne o podnikateľskú činnosť, propagačné súťaže by nemali byť obmedzované vecným ani finančným zaťažovaním podnikateľa tak ako hazardné hry (oznamovacia povinnosť, finančná zábezpeka, licencia, odvody). Z uvedeného dôvodu zakotvenie ich realizácie s týmito podmienkami v rámci návrhu zákona je neodôvodnené a absurdné. 
 	Z 	A	 	
SZZV 	§ 9b Propagačné súťaže 
Návrh: 

Slovenské združenie pre značkové výrobky je zásadne proti návrhu predloženého zákona v časti § 9b “Propagačné súťaže”, ktorý navrhujeme v celosti z návrhu zákona vyňať. 

Zdôvodnenie : 

Výhrami v spotrebiteľských súťažiach sú z 95 % vecné výhry, ktoré ani nepodliehajú dani z príjmov, ak sú do hodnoty 165,97 €. Je nepochopiteľné, aby na propagačné súťaže mal prevádzkovateľ vkladať finančnú zábezpeku rovnako ako pri hazardných hrách napr. kasíno, tipovacie súťaže …Pri spotrebiteľských súťažiach účastník nevkladá finančné prostriedky na dosiahnutie výhry, nejedná sa o pravidelnú účasť na hazarde, ale formou kupónov, zaslaním EAN kódu výrobku, vyplnením dotazníka – ankety …sa zúčastňuje žrebovania. Návrh teda dáva do jednej roviny finančný hazard v kasínach a podobných zariadeniach s usporiadaním spotrebiteľských súťaží, čo považujeme za nekorektné, neprípustné. 

 	Z 	A	 	
ZOCR SR 	V čl. I K bodu 3. .(§ 2, písm. t))  
K bodu 3. .(§ 2, písm. t)) 
vypustiť slová „propagačnej súťaže 
Odôvodnenie: 

Hazard je situácia, ktorá predstavuje určitú mieru rizika, najmä vo vzťahu k majetku a na tomto princípe spočíva aj hazardná hra. 

Propagačná súťaž je bežný obchodno-marketingový nástroj, prostredníctvom ktorého podnikateľ organizujúci propagačnú súťaž komunikuje so spotrebiteľom, s cieľom prezentovať sa, prezentovať svoje obchodné meno. Spotrebiteľ v tomto prípade popri svojej každodennej zásobovacej činnosti nákupom tovaru, má umožnené zúčastniť sa aj súťaže a nijakým spôsobom neohrozuje alebo nedáva do rizika svoj majetok, nakoľko v rámci propagačnej súťaže nevkladá svoje peniaze do hry, t.j. neposkytuje finančné prostriedky inej inštitúcii, ale vkladá ich do nákupu tovaru pre svoju potrebu (za svoje peniaze dostane ekvivalent v tovare alebo v službe). 

Propagačná súťaž medzi hazardné hry nepatrí. Dôvodom je skutočnosť, že predmetná činnosť, tak ako je vyššie uvedené, nenapĺňa znaky hazardnej hry a zároveň svojím charakterom patrí medzi spotrebiteľské súťaže s marketingovo-reklamnými prvkami. 
Tak k tomu pristupuje aj Rada pre reklamu, ktorá v rámci Etického kódexu reklamnej praxe spotrebiteľské súťaže vylúčila z hazardných hier a upravuje aj podmienky ich prevádzkovania. 
(Čl. 53: „ Reklama, ktorej súčasť tvorí spotrebiteľská súťaž, spotrebiteľská hra alebo podobná spotrebiteľská aktivita, ktorá nie je hazardnou hrou....“) 

Vzhľadom k tomu, že propagačné súťaže ako bežný marketingový ťah podnikateľov nijakým spôsobom nenapĺňa znaky hazardnej hry, nie je namieste, aby propagačná súťaž bola charakterizovaná ako hazardná hra a zaradená do zákona o hazardných hrách. 
Z uvedeného dôvodu sú v doteraz platnom zákone o hazardných hrách v zmysle § 3 ods. 5 
propagačné súťaže vylúčené z hazardných hier tak, že sa vyslovene nepovažujú za hazardné hry. 

Navrhovateľ odôvodňuje zakotvenie propagačných súťaží do zákona o hazardných hrách tým, že „je potrebné stanoviť jednotné podmienky prevádzkovania tohto špecifického druhu hier a tým zamedziť nejednoznačnosti v podmienkach ich prevádzkovania“. Uvedená argumentácia nijakým spôsobom neodôvodňuje a vychádzajúc z vyššie uvedených skutočností, ani nemôže odôvodniť zaradenie propagačnej súťaže medzi hazardné hry. Preto nie je ani dostatočne vyargumentovaný dôvod zaradenia úpravy propagačných súťaží do predkladaného návrhu zákona. 

Vzhľadom k tomu, že ide reálne o podnikateľskú činnosť, propagačné súťaže by nemali byť obmedzované vecným ani finančným zaťažovaním podnikateľa tak ako hazardné hry (oznamovacia povinnosť, finančná zábezpeka, licencia, odvody). Z uvedeného dôvodu zakotvenie ich realizácie s týmito podmienkami v rámci návrhu zákona je neodôvodnené a absurdné. 
 	Z 	A	 	
ZOCR SR 	V čl. I K bodu 4. (§ 3 ods. 1)  
K bodu 4. (§ 3 ods. 1) 
vypustiť slová „okrem propagačných súťaží“ 
Odôvodnenie: 
Hazard je situácia, ktorá predstavuje určitú mieru rizika, najmä vo vzťahu k majetku a na tomto princípe spočíva aj hazardná hra. 

Propagačná súťaž je bežný obchodno-marketingový nástroj, prostredníctvom ktorého podnikateľ organizujúci propagačnú súťaž komunikuje so spotrebiteľom, s cieľom prezentovať sa, prezentovať svoje obchodné meno. Spotrebiteľ v tomto prípade popri svojej každodennej zásobovacej činnosti nákupom tovaru, má umožnené zúčastniť sa aj súťaže a nijakým spôsobom neohrozuje alebo nedáva do rizika svoj majetok, nakoľko v rámci propagačnej súťaže nevkladá svoje peniaze do hry, t.j. neposkytuje finančné prostriedky inej inštitúcii, ale vkladá ich do nákupu tovaru pre svoju potrebu (za svoje peniaze dostane ekvivalent v tovare alebo v službe). 

Propagačná súťaž medzi hazardné hry nepatrí. Dôvodom je skutočnosť, že predmetná činnosť, tak ako je vyššie uvedené, nenapĺňa znaky hazardnej hry a zároveň svojím charakterom patrí medzi spotrebiteľské súťaže s marketingovo-reklamnými prvkami. 
Tak k tomu pristupuje aj Rada pre reklamu, ktorá v rámci Etického kódexu reklamnej praxe spotrebiteľské súťaže vylúčila z hazardných hier a upravuje aj podmienky ich prevádzkovania. 
(Čl. 53: „ Reklama, ktorej súčasť tvorí spotrebiteľská súťaž, spotrebiteľská hra alebo podobná spotrebiteľská aktivita, ktorá nie je hazardnou hrou....“) 

Vzhľadom k tomu, že propagačné súťaže ako bežný marketingový ťah podnikateľov nijakým spôsobom nenapĺňa znaky hazardnej hry, nie je namieste, aby propagačná súťaž bola charakterizovaná ako hazardná hra a zaradená do zákona o hazardných hrách. 
Z uvedeného dôvodu sú v doteraz platnom zákone o hazardných hrách v zmysle § 3 ods. 5 
propagačné súťaže vylúčené z hazardných hier tak, že sa vyslovene nepovažujú za hazardné hry. 

Navrhovateľ odôvodňuje zakotvenie propagačných súťaží do zákona o hazardných hrách tým, že „je potrebné stanoviť jednotné podmienky prevádzkovania tohto špecifického druhu hier a tým zamedziť nejednoznačnosti v podmienkach ich prevádzkovania“. Uvedená argumentácia nijakým spôsobom neodôvodňuje a vychádzajúc z vyššie uvedených skutočností, ani nemôže odôvodniť zaradenie propagačnej súťaže medzi hazardné hry. Preto nie je ani dostatočne vyargumentovaný dôvod zaradenia úpravy propagačných súťaží do predkladaného návrhu zákona. 

Vzhľadom k tomu, že ide reálne o podnikateľskú činnosť, propagačné súťaže by nemali byť obmedzované vecným ani finančným zaťažovaním podnikateľa tak ako hazardné hry (oznamovacia povinnosť, finančná zábezpeka, licencia, odvody). Z uvedeného dôvodu zakotvenie ich realizácie s týmito podmienkami v rámci návrhu zákona je neodôvodnené a absurdné. 
 	Z 	A	 	
ZOCR SR 	V čl. I K bodu 5. (§ 3 ods. 2, nové písm. j)  
K bodu 5. (§ 3 ods. 2, nové písm. j) 
Vypustiť celý bod 
Odôvodnenie: 
Hazard je situácia, ktorá predstavuje určitú mieru rizika, najmä vo vzťahu k majetku a na tomto princípe spočíva aj hazardná hra. 

Propagačná súťaž je bežný obchodno-marketingový nástroj, prostredníctvom ktorého podnikateľ organizujúci propagačnú súťaž komunikuje so spotrebiteľom, s cieľom prezentovať sa, prezentovať svoje obchodné meno. Spotrebiteľ v tomto prípade popri svojej každodennej zásobovacej činnosti nákupom tovaru, má umožnené zúčastniť sa aj súťaže a nijakým spôsobom neohrozuje alebo nedáva do rizika svoj majetok, nakoľko v rámci propagačnej súťaže nevkladá svoje peniaze do hry, t.j. neposkytuje finančné prostriedky inej inštitúcii, ale vkladá ich do nákupu tovaru pre svoju potrebu (za svoje peniaze dostane ekvivalent v tovare alebo v službe). 

Propagačná súťaž medzi hazardné hry nepatrí. Dôvodom je skutočnosť, že predmetná činnosť, tak ako je vyššie uvedené, nenapĺňa znaky hazardnej hry a zároveň svojím charakterom patrí medzi spotrebiteľské súťaže s marketingovo-reklamnými prvkami. 
Tak k tomu pristupuje aj Rada pre reklamu, ktorá v rámci Etického kódexu reklamnej praxe spotrebiteľské súťaže vylúčila z hazardných hier a upravuje aj podmienky ich prevádzkovania. 
(Čl. 53: „ Reklama, ktorej súčasť tvorí spotrebiteľská súťaž, spotrebiteľská hra alebo podobná spotrebiteľská aktivita, ktorá nie je hazardnou hrou....“) 

Vzhľadom k tomu, že propagačné súťaže ako bežný marketingový ťah podnikateľov nijakým spôsobom nenapĺňa znaky hazardnej hry, nie je namieste, aby propagačná súťaž bola charakterizovaná ako hazardná hra a zaradená do zákona o hazardných hrách. 
Z uvedeného dôvodu sú v doteraz platnom zákone o hazardných hrách v zmysle § 3 ods. 5 
propagačné súťaže vylúčené z hazardných hier tak, že sa vyslovene nepovažujú za hazardné hry. 

Navrhovateľ odôvodňuje zakotvenie propagačných súťaží do zákona o hazardných hrách tým, že „je potrebné stanoviť jednotné podmienky prevádzkovania tohto špecifického druhu hier a tým zamedziť nejednoznačnosti v podmienkach ich prevádzkovania“. Uvedená argumentácia nijakým spôsobom neodôvodňuje a vychádzajúc z vyššie uvedených skutočností, ani nemôže odôvodniť zaradenie propagačnej súťaže medzi hazardné hry. Preto nie je ani dostatočne vyargumentovaný dôvod zaradenia úpravy propagačných súťaží do predkladaného návrhu zákona. 

Vzhľadom k tomu, že ide reálne o podnikateľskú činnosť, propagačné súťaže by nemali byť obmedzované vecným ani finančným zaťažovaním podnikateľa tak ako hazardné hry (oznamovacia povinnosť, finančná zábezpeka, licencia, odvody). Z uvedeného dôvodu zakotvenie ich realizácie s týmito podmienkami v rámci návrhu zákona je neodôvodnené a absurdné. 
 	Z 	A	 	
ZOCR SR 	V čl. I K bodu 9. (nový § 9b) 
K bodu 9. (nový § 9b) 
Vypustiť celý bod 
Odôvodnenie: 
Hazard je situácia, ktorá predstavuje určitú mieru rizika, najmä vo vzťahu k majetku a na tomto princípe spočíva aj hazardná hra. 

Propagačná súťaž je bežný obchodno-marketingový nástroj, prostredníctvom ktorého podnikateľ organizujúci propagačnú súťaž komunikuje so spotrebiteľom, s cieľom prezentovať sa, prezentovať svoje obchodné meno. Spotrebiteľ v tomto prípade popri svojej každodennej zásobovacej činnosti nákupom tovaru, má umožnené zúčastniť sa aj súťaže a nijakým spôsobom neohrozuje alebo nedáva do rizika svoj majetok, nakoľko v rámci propagačnej súťaže nevkladá svoje peniaze do hry, t.j. neposkytuje finančné prostriedky inej inštitúcii, ale vkladá ich do nákupu tovaru pre svoju potrebu (za svoje peniaze dostane ekvivalent v tovare alebo v službe). 

Propagačná súťaž medzi hazardné hry nepatrí. Dôvodom je skutočnosť, že predmetná činnosť, tak ako je vyššie uvedené, nenapĺňa znaky hazardnej hry a zároveň svojím charakterom patrí medzi spotrebiteľské súťaže s marketingovo-reklamnými prvkami. 
Tak k tomu pristupuje aj Rada pre reklamu, ktorá v rámci Etického kódexu reklamnej praxe spotrebiteľské súťaže vylúčila z hazardných hier a upravuje aj podmienky ich prevádzkovania. 
(Čl. 53: „ Reklama, ktorej súčasť tvorí spotrebiteľská súťaž, spotrebiteľská hra alebo podobná spotrebiteľská aktivita, ktorá nie je hazardnou hrou....“) 

Vzhľadom k tomu, že propagačné súťaže ako bežný marketingový ťah podnikateľov nijakým spôsobom nenapĺňa znaky hazardnej hry, nie je namieste, aby propagačná súťaž bola charakterizovaná ako hazardná hra a zaradená do zákona o hazardných hrách. 
Z uvedeného dôvodu sú v doteraz platnom zákone o hazardných hrách v zmysle § 3 ods. 5 
propagačné súťaže vylúčené z hazardných hier tak, že sa vyslovene nepovažujú za hazardné hry. 

Navrhovateľ odôvodňuje zakotvenie propagačných súťaží do zákona o hazardných hrách tým, že „je potrebné stanoviť jednotné podmienky prevádzkovania tohto špecifického druhu hier a tým zamedziť nejednoznačnosti v podmienkach ich prevádzkovania“. Uvedená argumentácia nijakým spôsobom neodôvodňuje a vychádzajúc z vyššie uvedených skutočností, ani nemôže odôvodniť zaradenie propagačnej súťaže medzi hazardné hry. Preto nie je ani dostatočne vyargumentovaný dôvod zaradenia úpravy propagačných súťaží do predkladaného návrhu zákona. 

Vzhľadom k tomu, že ide reálne o podnikateľskú činnosť, propagačné súťaže by nemali byť obmedzované vecným ani finančným zaťažovaním podnikateľa tak ako hazardné hry (oznamovacia povinnosť, finančná zábezpeka, licencia, odvody). Z uvedeného dôvodu zakotvenie ich realizácie s týmito podmienkami v rámci návrhu zákona je neodôvodnené a absurdné. 
 	Z 	A	 	
ZOCR SR 	V čl. I K bodu 19. (§ 18 ods. 1) 
K bodu 19. (§ 18 ods. 1) 
Vypustiť celý bod 
Odôvodnenie: 
Hazard je situácia, ktorá predstavuje určitú mieru rizika, najmä vo vzťahu k majetku a na tomto princípe spočíva aj hazardná hra. 

Propagačná súťaž je bežný obchodno-marketingový nástroj, prostredníctvom ktorého podnikateľ organizujúci propagačnú súťaž komunikuje so spotrebiteľom, s cieľom prezentovať sa, prezentovať svoje obchodné meno. Spotrebiteľ v tomto prípade popri svojej každodennej zásobovacej činnosti nákupom tovaru, má umožnené zúčastniť sa aj súťaže a nijakým spôsobom neohrozuje alebo nedáva do rizika svoj majetok, nakoľko v rámci propagačnej súťaže nevkladá svoje peniaze do hry, t.j. neposkytuje finančné prostriedky inej inštitúcii, ale vkladá ich do nákupu tovaru pre svoju potrebu (za svoje peniaze dostane ekvivalent v tovare alebo v službe). 

Propagačná súťaž medzi hazardné hry nepatrí. Dôvodom je skutočnosť, že predmetná činnosť, tak ako je vyššie uvedené, nenapĺňa znaky hazardnej hry a zároveň svojím charakterom patrí medzi spotrebiteľské súťaže s marketingovo-reklamnými prvkami. 
Tak k tomu pristupuje aj Rada pre reklamu, ktorá v rámci Etického kódexu reklamnej praxe spotrebiteľské súťaže vylúčila z hazardných hier a upravuje aj podmienky ich prevádzkovania. 
(Čl. 53: „ Reklama, ktorej súčasť tvorí spotrebiteľská súťaž, spotrebiteľská hra alebo podobná spotrebiteľská aktivita, ktorá nie je hazardnou hrou....“) 

Vzhľadom k tomu, že propagačné súťaže ako bežný marketingový ťah podnikateľov nijakým spôsobom nenapĺňa znaky hazardnej hry, nie je namieste, aby propagačná súťaž bola charakterizovaná ako hazardná hra a zaradená do zákona o hazardných hrách. 
Z uvedeného dôvodu sú v doteraz platnom zákone o hazardných hrách v zmysle § 3 ods. 5 
propagačné súťaže vylúčené z hazardných hier tak, že sa vyslovene nepovažujú za hazardné hry. 

Navrhovateľ odôvodňuje zakotvenie propagačných súťaží do zákona o hazardných hrách tým, že „je potrebné stanoviť jednotné podmienky prevádzkovania tohto špecifického druhu hier a tým zamedziť nejednoznačnosti v podmienkach ich prevádzkovania“. Uvedená argumentácia nijakým spôsobom neodôvodňuje a vychádzajúc z vyššie uvedených skutočností, ani nemôže odôvodniť zaradenie propagačnej súťaže medzi hazardné hry. Preto nie je ani dostatočne vyargumentovaný dôvod zaradenia úpravy propagačných súťaží do predkladaného návrhu zákona. 

Vzhľadom k tomu, že ide reálne o podnikateľskú činnosť, propagačné súťaže by nemali byť obmedzované vecným ani finančným zaťažovaním podnikateľa tak ako hazardné hry (oznamovacia povinnosť, finančná zábezpeka, licencia, odvody). Z uvedeného dôvodu zakotvenie ich realizácie s týmito podmienkami v rámci návrhu zákona je neodôvodnené a absurdné. 
 	Z 	A	 	
ZOCR SR 	V čl. I K bodu 20. (§ 18 nový ods. 5)  
K bodu 20. (§ 18 nový ods. 5) 
Vypustiť celý bod 
Odôvodnenie: 
Hazard je situácia, ktorá predstavuje určitú mieru rizika, najmä vo vzťahu k majetku a na tomto princípe spočíva aj hazardná hra. 

Propagačná súťaž je bežný obchodno-marketingový nástroj, prostredníctvom ktorého podnikateľ organizujúci propagačnú súťaž komunikuje so spotrebiteľom, s cieľom prezentovať sa, prezentovať svoje obchodné meno. Spotrebiteľ v tomto prípade popri svojej každodennej zásobovacej činnosti nákupom tovaru, má umožnené zúčastniť sa aj súťaže a nijakým spôsobom neohrozuje alebo nedáva do rizika svoj majetok, nakoľko v rámci propagačnej súťaže nevkladá svoje peniaze do hry, t.j. neposkytuje finančné prostriedky inej inštitúcii, ale vkladá ich do nákupu tovaru pre svoju potrebu (za svoje peniaze dostane ekvivalent v tovare alebo v službe). 

Propagačná súťaž medzi hazardné hry nepatrí. Dôvodom je skutočnosť, že predmetná činnosť, tak ako je vyššie uvedené, nenapĺňa znaky hazardnej hry a zároveň svojím charakterom patrí medzi spotrebiteľské súťaže s marketingovo-reklamnými prvkami. 
Tak k tomu pristupuje aj Rada pre reklamu, ktorá v rámci Etického kódexu reklamnej praxe spotrebiteľské súťaže vylúčila z hazardných hier a upravuje aj podmienky ich prevádzkovania. 
(Čl. 53: „ Reklama, ktorej súčasť tvorí spotrebiteľská súťaž, spotrebiteľská hra alebo podobná spotrebiteľská aktivita, ktorá nie je hazardnou hrou....“) 

Vzhľadom k tomu, že propagačné súťaže ako bežný marketingový ťah podnikateľov nijakým spôsobom nenapĺňa znaky hazardnej hry, nie je namieste, aby propagačná súťaž bola charakterizovaná ako hazardná hra a zaradená do zákona o hazardných hrách. 
Z uvedeného dôvodu sú v doteraz platnom zákone o hazardných hrách v zmysle § 3 ods. 5 
propagačné súťaže vylúčené z hazardných hier tak, že sa vyslovene nepovažujú za hazardné hry. 

Navrhovateľ odôvodňuje zakotvenie propagačných súťaží do zákona o hazardných hrách tým, že „je potrebné stanoviť jednotné podmienky prevádzkovania tohto špecifického druhu hier a tým zamedziť nejednoznačnosti v podmienkach ich prevádzkovania“. Uvedená argumentácia nijakým spôsobom neodôvodňuje a vychádzajúc z vyššie uvedených skutočností, ani nemôže odôvodniť zaradenie propagačnej súťaže medzi hazardné hry. Preto nie je ani dostatočne vyargumentovaný dôvod zaradenia úpravy propagačných súťaží do predkladaného návrhu zákona. 

Vzhľadom k tomu, že ide reálne o podnikateľskú činnosť, propagačné súťaže by nemali byť obmedzované vecným ani finančným zaťažovaním podnikateľa tak ako hazardné hry (oznamovacia povinnosť, finančná zábezpeka, licencia, odvody). Z uvedeného dôvodu zakotvenie ich realizácie s týmito podmienkami v rámci návrhu zákona je neodôvodnené a absurdné. 
 	Z 	A	 	
ZOCR SR 	V čl. I K bodu 22. (§ 18, ods. 10) 
K bodu 22. (§ 18, ods. 10) 
Vypustiť celý bod 
Odôvodnenie: 
Hazard je situácia, ktorá predstavuje určitú mieru rizika, najmä vo vzťahu k majetku a na tomto princípe spočíva aj hazardná hra. 

Propagačná súťaž je bežný obchodno-marketingový nástroj, prostredníctvom ktorého podnikateľ organizujúci propagačnú súťaž komunikuje so spotrebiteľom, s cieľom prezentovať sa, prezentovať svoje obchodné meno. Spotrebiteľ v tomto prípade popri svojej každodennej zásobovacej činnosti nákupom tovaru, má umožnené zúčastniť sa aj súťaže a nijakým spôsobom neohrozuje alebo nedáva do rizika svoj majetok, nakoľko v rámci propagačnej súťaže nevkladá svoje peniaze do hry, t.j. neposkytuje finančné prostriedky inej inštitúcii, ale vkladá ich do nákupu tovaru pre svoju potrebu (za svoje peniaze dostane ekvivalent v tovare alebo v službe). 

Propagačná súťaž medzi hazardné hry nepatrí. Dôvodom je skutočnosť, že predmetná činnosť, tak ako je vyššie uvedené, nenapĺňa znaky hazardnej hry a zároveň svojím charakterom patrí medzi spotrebiteľské súťaže s marketingovo-reklamnými prvkami. 
Tak k tomu pristupuje aj Rada pre reklamu, ktorá v rámci Etického kódexu reklamnej praxe spotrebiteľské súťaže vylúčila z hazardných hier a upravuje aj podmienky ich prevádzkovania. 
(Čl. 53: „ Reklama, ktorej súčasť tvorí spotrebiteľská súťaž, spotrebiteľská hra alebo podobná spotrebiteľská aktivita, ktorá nie je hazardnou hrou....“) 

Vzhľadom k tomu, že propagačné súťaže ako bežný marketingový ťah podnikateľov nijakým spôsobom nenapĺňa znaky hazardnej hry, nie je namieste, aby propagačná súťaž bola charakterizovaná ako hazardná hra a zaradená do zákona o hazardných hrách. 
Z uvedeného dôvodu sú v doteraz platnom zákone o hazardných hrách v zmysle § 3 ods. 5 
propagačné súťaže vylúčené z hazardných hier tak, že sa vyslovene nepovažujú za hazardné hry. 

Navrhovateľ odôvodňuje zakotvenie propagačných súťaží do zákona o hazardných hrách tým, že „je potrebné stanoviť jednotné podmienky prevádzkovania tohto špecifického druhu hier a tým zamedziť nejednoznačnosti v podmienkach ich prevádzkovania“. Uvedená argumentácia nijakým spôsobom neodôvodňuje a vychádzajúc z vyššie uvedených skutočností, ani nemôže odôvodniť zaradenie propagačnej súťaže medzi hazardné hry. Preto nie je ani dostatočne vyargumentovaný dôvod zaradenia úpravy propagačných súťaží do predkladaného návrhu zákona. 

Vzhľadom k tomu, že ide reálne o podnikateľskú činnosť, propagačné súťaže by nemali byť obmedzované vecným ani finančným zaťažovaním podnikateľa tak ako hazardné hry (oznamovacia povinnosť, finančná zábezpeka, licencia, odvody). Z uvedeného dôvodu zakotvenie ich realizácie s týmito podmienkami v rámci návrhu zákona je neodôvodnené a absurdné. 
 	Z 	A	 	
ZOCR SR 	V čl. I K bodu 23. (§ 19 ods. 1) 
K bodu 23. (§ 19 ods. 1) 
Vypustiť celý bod 
Odôvodnenie: 
Hazard je situácia, ktorá predstavuje určitú mieru rizika, najmä vo vzťahu k majetku a na tomto princípe spočíva aj hazardná hra. 

Propagačná súťaž je bežný obchodno-marketingový nástroj, prostredníctvom ktorého podnikateľ organizujúci propagačnú súťaž komunikuje so spotrebiteľom, s cieľom prezentovať sa, prezentovať svoje obchodné meno. Spotrebiteľ v tomto prípade popri svojej každodennej zásobovacej činnosti nákupom tovaru, má umožnené zúčastniť sa aj súťaže a nijakým spôsobom neohrozuje alebo nedáva do rizika svoj majetok, nakoľko v rámci propagačnej súťaže nevkladá svoje peniaze do hry, t.j. neposkytuje finančné prostriedky inej inštitúcii, ale vkladá ich do nákupu tovaru pre svoju potrebu (za svoje peniaze dostane ekvivalent v tovare alebo v službe). 

Propagačná súťaž medzi hazardné hry nepatrí. Dôvodom je skutočnosť, že predmetná činnosť, tak ako je vyššie uvedené, nenapĺňa znaky hazardnej hry a zároveň svojím charakterom patrí medzi spotrebiteľské súťaže s marketingovo-reklamnými prvkami. 
Tak k tomu pristupuje aj Rada pre reklamu, ktorá v rámci Etického kódexu reklamnej praxe spotrebiteľské súťaže vylúčila z hazardných hier a upravuje aj podmienky ich prevádzkovania. 
(Čl. 53: „ Reklama, ktorej súčasť tvorí spotrebiteľská súťaž, spotrebiteľská hra alebo podobná spotrebiteľská aktivita, ktorá nie je hazardnou hrou....“) 

Vzhľadom k tomu, že propagačné súťaže ako bežný marketingový ťah podnikateľov nijakým spôsobom nenapĺňa znaky hazardnej hry, nie je namieste, aby propagačná súťaž bola charakterizovaná ako hazardná hra a zaradená do zákona o hazardných hrách. 
Z uvedeného dôvodu sú v doteraz platnom zákone o hazardných hrách v zmysle § 3 ods. 5 
propagačné súťaže vylúčené z hazardných hier tak, že sa vyslovene nepovažujú za hazardné hry. 

Navrhovateľ odôvodňuje zakotvenie propagačných súťaží do zákona o hazardných hrách tým, že „je potrebné stanoviť jednotné podmienky prevádzkovania tohto špecifického druhu hier a tým zamedziť nejednoznačnosti v podmienkach ich prevádzkovania“. Uvedená argumentácia nijakým spôsobom neodôvodňuje a vychádzajúc z vyššie uvedených skutočností, ani nemôže odôvodniť zaradenie propagačnej súťaže medzi hazardné hry. Preto nie je ani dostatočne vyargumentovaný dôvod zaradenia úpravy propagačných súťaží do predkladaného návrhu zákona. 

Vzhľadom k tomu, že ide reálne o podnikateľskú činnosť, propagačné súťaže by nemali byť obmedzované vecným ani finančným zaťažovaním podnikateľa tak ako hazardné hry (oznamovacia povinnosť, finančná zábezpeka, licencia, odvody). Z uvedeného dôvodu zakotvenie ich realizácie s týmito podmienkami v rámci návrhu zákona je neodôvodnené a absurdné. 
 	Z 	A	 	
ZOCR SR 	V čl. I K bodu 36. (§ 36 ods. 3, nové písm. j)) 
K bodu 36. (§ 36 ods. 3, nové písm. j)) 
Vypustiť celý bod 
Odôvodnenie: 
Hazard je situácia, ktorá predstavuje určitú mieru rizika, najmä vo vzťahu k majetku a na tomto princípe spočíva aj hazardná hra. 

Propagačná súťaž je bežný obchodno-marketingový nástroj, prostredníctvom ktorého podnikateľ organizujúci propagačnú súťaž komunikuje so spotrebiteľom, s cieľom prezentovať sa, prezentovať svoje obchodné meno. Spotrebiteľ v tomto prípade popri svojej každodennej zásobovacej činnosti nákupom tovaru, má umožnené zúčastniť sa aj súťaže a nijakým spôsobom neohrozuje alebo nedáva do rizika svoj majetok, nakoľko v rámci propagačnej súťaže nevkladá svoje peniaze do hry, t.j. neposkytuje finančné prostriedky inej inštitúcii, ale vkladá ich do nákupu tovaru pre svoju potrebu (za svoje peniaze dostane ekvivalent v tovare alebo v službe). 

Propagačná súťaž medzi hazardné hry nepatrí. Dôvodom je skutočnosť, že predmetná činnosť, tak ako je vyššie uvedené, nenapĺňa znaky hazardnej hry a zároveň svojím charakterom patrí medzi spotrebiteľské súťaže s marketingovo-reklamnými prvkami. 
Tak k tomu pristupuje aj Rada pre reklamu, ktorá v rámci Etického kódexu reklamnej praxe spotrebiteľské súťaže vylúčila z hazardných hier a upravuje aj podmienky ich prevádzkovania. 
(Čl. 53: „ Reklama, ktorej súčasť tvorí spotrebiteľská súťaž, spotrebiteľská hra alebo podobná spotrebiteľská aktivita, ktorá nie je hazardnou hrou....“) 

Vzhľadom k tomu, že propagačné súťaže ako bežný marketingový ťah podnikateľov nijakým spôsobom nenapĺňa znaky hazardnej hry, nie je namieste, aby propagačná súťaž bola charakterizovaná ako hazardná hra a zaradená do zákona o hazardných hrách. 
Z uvedeného dôvodu sú v doteraz platnom zákone o hazardných hrách v zmysle § 3 ods. 5 
propagačné súťaže vylúčené z hazardných hier tak, že sa vyslovene nepovažujú za hazardné hry. 

Navrhovateľ odôvodňuje zakotvenie propagačných súťaží do zákona o hazardných hrách tým, že „je potrebné stanoviť jednotné podmienky prevádzkovania tohto špecifického druhu hier a tým zamedziť nejednoznačnosti v podmienkach ich prevádzkovania“. Uvedená argumentácia nijakým spôsobom neodôvodňuje a vychádzajúc z vyššie uvedených skutočností, ani nemôže odôvodniť zaradenie propagačnej súťaže medzi hazardné hry. Preto nie je ani dostatočne vyargumentovaný dôvod zaradenia úpravy propagačných súťaží do predkladaného návrhu zákona. 

Vzhľadom k tomu, že ide reálne o podnikateľskú činnosť, propagačné súťaže by nemali byť obmedzované vecným ani finančným zaťažovaním podnikateľa tak ako hazardné hry (oznamovacia povinnosť, finančná zábezpeka, licencia, odvody). Z uvedeného dôvodu zakotvenie ich realizácie s týmito podmienkami v rámci návrhu zákona je neodôvodnené a absurdné. 
 	Z 	A	 	
ZOCR SR 	V čl. I K bodu 41. (§ 37 ods. 1, nové písm. p))  
K bodu 41. (§ 37 ods. 1, nové písm. p)) 
Vypustiť celý bod 
Odôvodnenie: 

Hazard je situácia, ktorá predstavuje určitú mieru rizika, najmä vo vzťahu k majetku a na tomto princípe spočíva aj hazardná hra. 

Propagačná súťaž je bežný obchodno-marketingový nástroj, prostredníctvom ktorého podnikateľ organizujúci propagačnú súťaž komunikuje so spotrebiteľom, s cieľom prezentovať sa, prezentovať svoje obchodné meno. Spotrebiteľ v tomto prípade popri svojej každodennej zásobovacej činnosti nákupom tovaru, má umožnené zúčastniť sa aj súťaže a nijakým spôsobom neohrozuje alebo nedáva do rizika svoj majetok, nakoľko v rámci propagačnej súťaže nevkladá svoje peniaze do hry, t.j. neposkytuje finančné prostriedky inej inštitúcii, ale vkladá ich do nákupu tovaru pre svoju potrebu (za svoje peniaze dostane ekvivalent v tovare alebo v službe). 

Propagačná súťaž medzi hazardné hry nepatrí. Dôvodom je skutočnosť, že predmetná činnosť, tak ako je vyššie uvedené, nenapĺňa znaky hazardnej hry a zároveň svojím charakterom patrí medzi spotrebiteľské súťaže s marketingovo-reklamnými prvkami. 
Tak k tomu pristupuje aj Rada pre reklamu, ktorá v rámci Etického kódexu reklamnej praxe spotrebiteľské súťaže vylúčila z hazardných hier a upravuje aj podmienky ich prevádzkovania. 
(Čl. 53: „ Reklama, ktorej súčasť tvorí spotrebiteľská súťaž, spotrebiteľská hra alebo podobná spotrebiteľská aktivita, ktorá nie je hazardnou hrou....“) 

Vzhľadom k tomu, že propagačné súťaže ako bežný marketingový ťah podnikateľov nijakým spôsobom nenapĺňa znaky hazardnej hry, nie je namieste, aby propagačná súťaž bola charakterizovaná ako hazardná hra a zaradená do zákona o hazardných hrách. 
Z uvedeného dôvodu sú v doteraz platnom zákone o hazardných hrách v zmysle § 3 ods. 5 
propagačné súťaže vylúčené z hazardných hier tak, že sa vyslovene nepovažujú za hazardné hry. 

Navrhovateľ odôvodňuje zakotvenie propagačných súťaží do zákona o hazardných hrách tým, že „je potrebné stanoviť jednotné podmienky prevádzkovania tohto špecifického druhu hier a tým zamedziť nejednoznačnosti v podmienkach ich prevádzkovania“. Uvedená argumentácia nijakým spôsobom neodôvodňuje a vychádzajúc z vyššie uvedených skutočností, ani nemôže odôvodniť zaradenie propagačnej súťaže medzi hazardné hry. Preto nie je ani dostatočne vyargumentovaný dôvod zaradenia úpravy propagačných súťaží do predkladaného návrhu zákona. 

Vzhľadom k tomu, že ide reálne o podnikateľskú činnosť, propagačné súťaže by nemali byť obmedzované vecným ani finančným zaťažovaním podnikateľa tak ako hazardné hry (oznamovacia povinnosť, finančná zábezpeka, licencia, odvody). Z uvedeného dôvodu zakotvenie ich realizácie s týmito podmienkami v rámci návrhu zákona je neodôvodnené a absurdné. 
 	Z 	A	 	
ZOCR SR 	V čl. I K bodu 42. (§ 37 ods. 3) 
K bodu 42. (§ 37 ods. 3) 
Vypustiť celý bod 
Odôvodnenie: 

Hazard je situácia, ktorá predstavuje určitú mieru rizika, najmä vo vzťahu k majetku a na tomto princípe spočíva aj hazardná hra. 

Propagačná súťaž je bežný obchodno-marketingový nástroj, prostredníctvom ktorého podnikateľ organizujúci propagačnú súťaž komunikuje so spotrebiteľom, s cieľom prezentovať sa, prezentovať svoje obchodné meno. Spotrebiteľ v tomto prípade popri svojej každodennej zásobovacej činnosti nákupom tovaru, má umožnené zúčastniť sa aj súťaže a nijakým spôsobom neohrozuje alebo nedáva do rizika svoj majetok, nakoľko v rámci propagačnej súťaže nevkladá svoje peniaze do hry, t.j. neposkytuje finančné prostriedky inej inštitúcii, ale vkladá ich do nákupu tovaru pre svoju potrebu (za svoje peniaze dostane ekvivalent v tovare alebo v službe). 

Propagačná súťaž medzi hazardné hry nepatrí. Dôvodom je skutočnosť, že predmetná činnosť, tak ako je vyššie uvedené, nenapĺňa znaky hazardnej hry a zároveň svojím charakterom patrí medzi spotrebiteľské súťaže s marketingovo-reklamnými prvkami. 
Tak k tomu pristupuje aj Rada pre reklamu, ktorá v rámci Etického kódexu reklamnej praxe spotrebiteľské súťaže vylúčila z hazardných hier a upravuje aj podmienky ich prevádzkovania. 
(Čl. 53: „ Reklama, ktorej súčasť tvorí spotrebiteľská súťaž, spotrebiteľská hra alebo podobná spotrebiteľská aktivita, ktorá nie je hazardnou hrou....“) 

Vzhľadom k tomu, že propagačné súťaže ako bežný marketingový ťah podnikateľov nijakým spôsobom nenapĺňa znaky hazardnej hry, nie je namieste, aby propagačná súťaž bola charakterizovaná ako hazardná hra a zaradená do zákona o hazardných hrách. 
Z uvedeného dôvodu sú v doteraz platnom zákone o hazardných hrách v zmysle § 3 ods. 5 
propagačné súťaže vylúčené z hazardných hier tak, že sa vyslovene nepovažujú za hazardné hry. 

Navrhovateľ odôvodňuje zakotvenie propagačných súťaží do zákona o hazardných hrách tým, že „je potrebné stanoviť jednotné podmienky prevádzkovania tohto špecifického druhu hier a tým zamedziť nejednoznačnosti v podmienkach ich prevádzkovania“. Uvedená argumentácia nijakým spôsobom neodôvodňuje a vychádzajúc z vyššie uvedených skutočností, ani nemôže odôvodniť zaradenie propagačnej súťaže medzi hazardné hry. Preto nie je ani dostatočne vyargumentovaný dôvod zaradenia úpravy propagačných súťaží do predkladaného návrhu zákona. 

Vzhľadom k tomu, že ide reálne o podnikateľskú činnosť, propagačné súťaže by nemali byť obmedzované vecným ani finančným zaťažovaním podnikateľa tak ako hazardné hry (oznamovacia povinnosť, finančná zábezpeka, licencia, odvody). Z uvedeného dôvodu zakotvenie ich realizácie s týmito podmienkami v rámci návrhu zákona je neodôvodnené a absurdné. 
 	Z 	A	 	
ZOCR SR 	V čl. I K bodu 46. (§ 37 ods. 10) 
K bodu 46. (§ 37 ods. 10) 
Vypustiť celý bod 
Odôvodnenie: 

Hazard je situácia, ktorá predstavuje určitú mieru rizika, najmä vo vzťahu k majetku a na tomto princípe spočíva aj hazardná hra. 

Propagačná súťaž je bežný obchodno-marketingový nástroj, prostredníctvom ktorého podnikateľ organizujúci propagačnú súťaž komunikuje so spotrebiteľom, s cieľom prezentovať sa, prezentovať svoje obchodné meno. Spotrebiteľ v tomto prípade popri svojej každodennej zásobovacej činnosti nákupom tovaru, má umožnené zúčastniť sa aj súťaže a nijakým spôsobom neohrozuje alebo nedáva do rizika svoj majetok, nakoľko v rámci propagačnej súťaže nevkladá svoje peniaze do hry, t.j. neposkytuje finančné prostriedky inej inštitúcii, ale vkladá ich do nákupu tovaru pre svoju potrebu (za svoje peniaze dostane ekvivalent v tovare alebo v službe). 

Propagačná súťaž medzi hazardné hry nepatrí. Dôvodom je skutočnosť, že predmetná činnosť, tak ako je vyššie uvedené, nenapĺňa znaky hazardnej hry a zároveň svojím charakterom patrí medzi spotrebiteľské súťaže s marketingovo-reklamnými prvkami. 
Tak k tomu pristupuje aj Rada pre reklamu, ktorá v rámci Etického kódexu reklamnej praxe spotrebiteľské súťaže vylúčila z hazardných hier a upravuje aj podmienky ich prevádzkovania. 
(Čl. 53: „ Reklama, ktorej súčasť tvorí spotrebiteľská súťaž, spotrebiteľská hra alebo podobná spotrebiteľská aktivita, ktorá nie je hazardnou hrou....“) 

Vzhľadom k tomu, že propagačné súťaže ako bežný marketingový ťah podnikateľov nijakým spôsobom nenapĺňa znaky hazardnej hry, nie je namieste, aby propagačná súťaž bola charakterizovaná ako hazardná hra a zaradená do zákona o hazardných hrách. 
Z uvedeného dôvodu sú v doteraz platnom zákone o hazardných hrách v zmysle § 3 ods. 5 
propagačné súťaže vylúčené z hazardných hier tak, že sa vyslovene nepovažujú za hazardné hry. 

Navrhovateľ odôvodňuje zakotvenie propagačných súťaží do zákona o hazardných hrách tým, že „je potrebné stanoviť jednotné podmienky prevádzkovania tohto špecifického druhu hier a tým zamedziť nejednoznačnosti v podmienkach ich prevádzkovania“. Uvedená argumentácia nijakým spôsobom neodôvodňuje a vychádzajúc z vyššie uvedených skutočností, ani nemôže odôvodniť zaradenie propagačnej súťaže medzi hazardné hry. Preto nie je ani dostatočne vyargumentovaný dôvod zaradenia úpravy propagačných súťaží do predkladaného návrhu zákona. 

Vzhľadom k tomu, že ide reálne o podnikateľskú činnosť, propagačné súťaže by nemali byť obmedzované vecným ani finančným zaťažovaním podnikateľa tak ako hazardné hry (oznamovacia povinnosť, finančná zábezpeka, licencia, odvody). Z uvedeného dôvodu zakotvenie ich realizácie s týmito podmienkami v rámci návrhu zákona je neodôvodnené a absurdné. 
 	Z 	A	 	
ZOCR SR 	V čl. I K bodu 57. (nový bod 58h, ods. 4) 
K bodu 57. (nový bod 58h, ods. 4) 
Vypustiť odsek 4 
Odôvodnenie: 

Hazard je situácia, ktorá predstavuje určitú mieru rizika, najmä vo vzťahu k majetku a na tomto princípe spočíva aj hazardná hra. 

Propagačná súťaž je bežný obchodno-marketingový nástroj, prostredníctvom ktorého podnikateľ organizujúci propagačnú súťaž komunikuje so spotrebiteľom, s cieľom prezentovať sa, prezentovať svoje obchodné meno. Spotrebiteľ v tomto prípade popri svojej každodennej zásobovacej činnosti nákupom tovaru, má umožnené zúčastniť sa aj súťaže a nijakým spôsobom neohrozuje alebo nedáva do rizika svoj majetok, nakoľko v rámci propagačnej súťaže nevkladá svoje peniaze do hry, t.j. neposkytuje finančné prostriedky inej inštitúcii, ale vkladá ich do nákupu tovaru pre svoju potrebu (za svoje peniaze dostane ekvivalent v tovare alebo v službe). 

Propagačná súťaž medzi hazardné hry nepatrí. Dôvodom je skutočnosť, že predmetná činnosť, tak ako je vyššie uvedené, nenapĺňa znaky hazardnej hry a zároveň svojím charakterom patrí medzi spotrebiteľské súťaže s marketingovo-reklamnými prvkami. 
Tak k tomu pristupuje aj Rada pre reklamu, ktorá v rámci Etického kódexu reklamnej praxe spotrebiteľské súťaže vylúčila z hazardných hier a upravuje aj podmienky ich prevádzkovania. 
(Čl. 53: „ Reklama, ktorej súčasť tvorí spotrebiteľská súťaž, spotrebiteľská hra alebo podobná spotrebiteľská aktivita, ktorá nie je hazardnou hrou....“) 

Vzhľadom k tomu, že propagačné súťaže ako bežný marketingový ťah podnikateľov nijakým spôsobom nenapĺňa znaky hazardnej hry, nie je namieste, aby propagačná súťaž bola charakterizovaná ako hazardná hra a zaradená do zákona o hazardných hrách. 
Z uvedeného dôvodu sú v doteraz platnom zákone o hazardných hrách v zmysle § 3 ods. 5 
propagačné súťaže vylúčené z hazardných hier tak, že sa vyslovene nepovažujú za hazardné hry. 

Navrhovateľ odôvodňuje zakotvenie propagačných súťaží do zákona o hazardných hrách tým, že „je potrebné stanoviť jednotné podmienky prevádzkovania tohto špecifického druhu hier a tým zamedziť nejednoznačnosti v podmienkach ich prevádzkovania“. Uvedená argumentácia nijakým spôsobom neodôvodňuje a vychádzajúc z vyššie uvedených skutočností, ani nemôže odôvodniť zaradenie propagačnej súťaže medzi hazardné hry. Preto nie je ani dostatočne vyargumentovaný dôvod zaradenia úpravy propagačných súťaží do predkladaného návrhu zákona. 

Vzhľadom k tomu, že ide reálne o podnikateľskú činnosť, propagačné súťaže by nemali byť obmedzované vecným ani finančným zaťažovaním podnikateľa tak ako hazardné hry (oznamovacia povinnosť, finančná zábezpeka, licencia, odvody). Z uvedeného dôvodu zakotvenie ich realizácie s týmito podmienkami v rámci návrhu zákona je neodôvodnené a absurdné. 
 	Z 	A	 	
ZOCR SR 	V čl. II K bodu 1. 
K bodu 1. 
Vypustiť slová „alebo propagačnej súťaže“ 
Odôvodnenie: 

Hazard je situácia, ktorá predstavuje určitú mieru rizika, najmä vo vzťahu k majetku a na tomto princípe spočíva aj hazardná hra. 

Propagačná súťaž je bežný obchodno-marketingový nástroj, prostredníctvom ktorého podnikateľ organizujúci propagačnú súťaž komunikuje so spotrebiteľom, s cieľom prezentovať sa, prezentovať svoje obchodné meno. Spotrebiteľ v tomto prípade popri svojej každodennej zásobovacej činnosti nákupom tovaru, má umožnené zúčastniť sa aj súťaže a nijakým spôsobom neohrozuje alebo nedáva do rizika svoj majetok, nakoľko v rámci propagačnej súťaže nevkladá svoje peniaze do hry, t.j. neposkytuje finančné prostriedky inej inštitúcii, ale vkladá ich do nákupu tovaru pre svoju potrebu (za svoje peniaze dostane ekvivalent v tovare alebo v službe). 

Propagačná súťaž medzi hazardné hry nepatrí. Dôvodom je skutočnosť, že predmetná činnosť, tak ako je vyššie uvedené, nenapĺňa znaky hazardnej hry a zároveň svojím charakterom patrí medzi spotrebiteľské súťaže s marketingovo-reklamnými prvkami. 
Tak k tomu pristupuje aj Rada pre reklamu, ktorá v rámci Etického kódexu reklamnej praxe spotrebiteľské súťaže vylúčila z hazardných hier a upravuje aj podmienky ich prevádzkovania. 
(Čl. 53: „ Reklama, ktorej súčasť tvorí spotrebiteľská súťaž, spotrebiteľská hra alebo podobná spotrebiteľská aktivita, ktorá nie je hazardnou hrou....“) 

Vzhľadom k tomu, že propagačné súťaže ako bežný marketingový ťah podnikateľov nijakým spôsobom nenapĺňa znaky hazardnej hry, nie je namieste, aby propagačná súťaž bola charakterizovaná ako hazardná hra a zaradená do zákona o hazardných hrách. 
Z uvedeného dôvodu sú v doteraz platnom zákone o hazardných hrách v zmysle § 3 ods. 5 
propagačné súťaže vylúčené z hazardných hier tak, že sa vyslovene nepovažujú za hazardné hry. 

Navrhovateľ odôvodňuje zakotvenie propagačných súťaží do zákona o hazardných hrách tým, že „je potrebné stanoviť jednotné podmienky prevádzkovania tohto špecifického druhu hier a tým zamedziť nejednoznačnosti v podmienkach ich prevádzkovania“. Uvedená argumentácia nijakým spôsobom neodôvodňuje a vychádzajúc z vyššie uvedených skutočností, ani nemôže odôvodniť zaradenie propagačnej súťaže medzi hazardné hry. Preto nie je ani dostatočne vyargumentovaný dôvod zaradenia úpravy propagačných súťaží do predkladaného návrhu zákona. 

Vzhľadom k tomu, že ide reálne o podnikateľskú činnosť, propagačné súťaže by nemali byť obmedzované vecným ani finančným zaťažovaním podnikateľa tak ako hazardné hry (oznamovacia povinnosť, finančná zábezpeka, licencia, odvody). Z uvedeného dôvodu zakotvenie ich realizácie s týmito podmienkami v rámci návrhu zákona je neodôvodnené a absurdné. 
 	Z 	A	 	
PKS 	Pripomienka všeobecného charakteru 
Návrh novely zákona bol predložený do medzirezortného pripomienkového konania Ministerstvom financií SR na základe Plánu legislatívnych úloh vlády SR na druhý polrok 2012, v skrátenom pripomienkovom konaní z dôvodu časovej tiesne napriek negatívnemu dopadu na podnikateľské prostredie. 

Predkladateľ v doložke vplyvov predpokladá pozitívny vplyv na príjmy verejnej správy približne vo výške 7,8 mil. eur v nasledovných rokoch. Návrh bude mať negatívne dopady na podnikateľské prostredie v uvedenej výške. 

PKS v návrhu zákona zásadne nesúhlasí so zaradením propagačných hier ako nového druhu hazardných hier. Považujeme disproporčné, aby prevádzkovatelia spotrebiteľských súťaži, v ktorých v 95% sú výhry, ktoré ani nepodliehajú dani z príjmov, teda pod hodnotu 165,97 EUR, museli žiadať o licenciu a vkladať finančnú zábezpeku a platiť odvod rovnako ako pri hazardných hrach. Rovnako, pri spotrebiteľských súťažiach na ich účasť nie je potrebný finančný vklad spotrebiteľa, len zakúpenie výrobku. RÚZ chápe, že vzhľadom na niektoré negatívne spoločenské dopady hazardu podlieha toto odvetvie prísnejším regulačným podmienkam, ale nepovažujeme za primerané, aby sa propagačné hry stavali na úroveň ostatným „závažnejším“ formám hazardu. 

 	Z 	A	 	
PKS 	K čl. I., novelizačný bod číslo 5, 7 a 9 
PKS žiada uvedené body z návrhu zákona vypustiť. 
Odôvodnenie: 
Navrhovaným bodom sa do zoznamu hazardných hier zavádzajú propagačné súťaže ako nový druh hazardných hier. Podľa nového by pod zákon spadali aj spotrebiteľské súťaže, kde o výhre rozhoduje náhoda (čiže väčšinou losovanie). Považujeme za disproporčné, aby prevádzkovatelia spotrebiteľských súťaži, v ktorých v 95 % sú výhry, ktoré sú oslobodené od dani z príjmu, teda pod hodnotu 165,97 EUR, museli žiadať o licenciu a vkladať finančnú zábezpeku rovnako ako pri hazardných hrach. Rovnako, pri spotrebiteľských súťažiach na ich účasť nie je potrebný finančný vklad spotrebiteľa, len zakúpenie výrobku. V prípade neposkytnutia výhry je toto klamlivá obchodná praktika podľa zákona o ochrane spotrebiteľa „tvrdenie, že predávajúci vypisuje súťaž alebo udelí cenu bez toho, aby cenu udelil, alebo poskytol zodpovedajúcu náhradu“, a klamlivé obchodné praktiky sú postihnuteľné s možnosťou uloženia pokuty. 
 	Z 	A	 	
PKS 	K čl. I, novelizačné body 19, 22 a 23 
PKS žiada uvedené ustanovenia z návrhu zákona vypustiť. 
Odôvodnenie: 
Ide o legislatívno-technickú úpravu v súvislosti s pripomienkou č. 1 
 	Z 	A	 	
PKS 	K čl. I., novelizačný bod 20 
PKS žiada z uvedeného ustanovenia vypustiť písmená e) až g). 
Odôvodnenie: 
Ide o legislatívno-technickú úpravu v súvislosti s pripomienkou č. 1. 

 	Z 	A	 	
PKS 	K čl. I, novelizačný bod číslo 36 
PKS žiada uvedené ustanovenie z návrhu zákona vypustiť. 
Odôvodnenie: 
V súvislosti so zavedením propagačných súťaží ako nového druhu hazardných hier sa navrhuje určiť výšku finančnej zábezpeky vo výške najvyššej jednotlivej výhry uvedenej v hracom poriadku, najmenej však 30 % zo sumy výhier uvedených v hracom poriadku. PKS nesúhlasí so zavedením uvedenej povinnosti a to najmä z dôvodu, že v uvedených hrách v 95 % sú výhry, ktoré ani nepodliehajú dani z príjmov, teda pod hodnotu 165,97 EUR, museli žiadať o licenciu a vkladať finančnú zábezpeku rovnako ako pri hazardných hrach. Vzhľadom na predpokladanú výšku zábezpeky takáto zábezpeka nedokáže plniť predpokladanú funkciu. 
 	Z 	A	 	
PKS 	K čl. I., novelizačný bod číslo 41 
PKS žiada uvedené ustanovenie z návrhu zákona vypustiť. 
Odôvodnenie: 
PKS zásadne nesúhlasí so zavedením odvodovej povinnosti. Upozorňujeme, že vzhľadom na možný jednorazový charakter propagačných súťaží bude vykonateľnosť tohto ustanovenia len obmedzená. Ďalej upozorňujeme na fakt, že spoločenské dopady propagačných súťaží sú neporovnateľné s inými druhmi hazardných hier, a preto nepovažujeme za vhodné uložiť na tento typ „hazardných“ hier odvodovú povinnosť. 
 	Z 	A	 	
PKS 	K čl. I., novelizačný bod číslo 57 v časti odseku 4 
PKS žiada z uvedeného ustanovenia vypustiť odsek 4. 
Odôvodnenie: 
Ide o legislatívno-technickú úpravu v súvislosti s pripomienkou č. 1. 
 	Z 	A	 	
CTF 	čl. I, novelizačný bod číslo 5, 7 a 9 
Zásadná pripomienka č. 1 
k čl. I, novelizačný bod číslo 5, 7 a 9 
CTF navrhuje uvedený bod z návrhu zákona vypustiť 

Odôvodnenie predloženej pripomienky: 
Navrhovaným bodom sa do zoznamu hazardných hier zavádzajú propagačné súťaže ako nový druh hazardných hier. Podľa nového by pod zákon spadali aj spotrebiteľské súťaže, kde o výhre rozhoduje náhoda (čiže väčšinou losovanie). Považujeme za disproporčné, aby prevádzkovatelia spotrebiteľských súťaži, v ktorých v 95% sú výhry, ktoré ani nepodliehajú dani z príjmov, teda pod hodnotu 165,97 EUR, museli žiadať o licenciu a vkladať finančnú zábezpeku rovnako ako pri hazardných hrach. Rovnako, pri spotrebiteľských súťažiach na ich účasť nie je potrebný finančný vklad spotrebiteľa, len zakúpenie výrobku. V prípade neposkytnutia výhry je toto klamlivá obchodná praktika podľa zákona o ochrane spotrebiteľa „tvrdenie, že predávajúci vypisuje súťaž alebo udelí cenu bez toho, aby cenu udelil, alebo poskytol zodpovedajúcu náhradu“, a klamlivé obchodné praktiky sú postihnuteľné s možnosťou uloženia pokuty 

Argumenty proti zaradeniu spotrebiteľských súťaží a propagačných hier do zákona o hazardných hrách: 
- Vzhľadom na prísnu limitujúcu reguláciu Smernicami EP a R je v SR ochrana spotrebiteľa pred reklamnou komunikáciou na najvyššej svetovej aj európskej úrovni. Kontinuálne sa zlepšuje kvalita komunikácie na základe Kódexov správania, kontroly zo strany regulátora, výsledkom čoho je výrazný pokles reklamácií od zákazníkov (tento rok napr. ide o 100% pokles voči rovnakému obdobiu 2011). 
- Návrh zákona by popri uvedenej regulácii, ďalším znížením flexibility a neúnosným zvýšením finančnej i administratívnej náročnosti znemožnil používanie tohto marketingového nástroja. 
- Naopak, o to viac sa rozšíria projekty pochádzajúce zo zahraničia mimo SR a mimo EÚ. V tom spočíva hlavný problém nie len pre zadávateľov a poskytovateľov reklamy, ale aj pre štát ako daňový orgán. Zánik legitímne prevádzkovaných projektov bude mať negatívny dopad aj na doterajší daňový príjem štátu. 
- Už dnes sa odhaduje, že zahraničné projekty (kde je súťaž tohto typu organizovaná subjektom, ktorý nemá sídlo na Slovensku) tvoria cca 2/3 obratu, čím legitímnych poskytovateľov platiacich dane vytláčajú z trhu. Tento zákon tak paradoxne podporí problém, ktorý by mal riešiť, a to zamedzenie nekalým obchodným praktikám a zvýšenie transparentnosti i príjmu do štátneho rpzpočtu, čím dosiahne pravý opak zámeru predkladateľa. 
- Ak ešte v súčasnosti reklamácie sú, evidujeme ich práve v oblasti neregulovaných zahraničných projektov, kde je ich trend medziročne rastúci. Regulátori ani podniky v SR však nemajú na riešenie tohto typu porušenia zákonov SR žiadny dosah. 
 	Z 	A	 	
CTF 	čl. I, novelizačné body 19, 22 a 23 
Zásadná pripomienka k čl. I, novelizačné body 19, 22 a 23 
CTF navrhuje uvedené ustanovenia z návrhu zákona vypustiť 

Odôvodnenie predloženej pripomienky: 
Ide o legislatívno-technickú úpravu v súvislosti s pripomienkou č.1 
 	Z 	A	 	
CTF 	čl. I., novelizačný bod 20 
Zásadná pripomienka k čl. I., novelizačný bod 20 
CTF navrhuje z uvedeného ustanovenia vypustiť písmená e) až g) 

Odôvodnenie predloženej pripomienky: 
Ide o legislatívno-technickú úpravu v súvislosti s pripomienkou č.1 
 	Z 	A	 	
CTF 	čl. I, novelizačný bod číslo 36 
Zásadná pripomienka k čl. I, novelizačný bod číslo 36 
CTF navrhuje uvedené ustanovenie z návrhu zákona vypustiť 

Odôvodnenie predloženej pripomienky: 
V súvislosti so zavedením propagačných súťaží ako nového druhu hazardných hier sa navrhuje určiť výšku finančnej zábezpeky vo výške najvyššej jednotlivej výhry uvedenej v hracom poriadku, najmenej však 30 % zo sumy výhier uvedených v hracom poriadku. CTF nesúhlasí so zavedením uvedenej povinnosti a to najmä z dôvodu, že v uvedených hrách v 95% sú výhry, ktoré ani nepodliehajú dani z príjmov, teda pod hodnotu 165,97 EUR, museli žiadať o licenciu a vkladať finančnú zábezpeku rovnako ako pri hazardných hrach. Vzhľadom na predpokladanú výšku zábezpeky takáto zábezpeka nedokáže plniť predpokladanú funkciu. 
Návrh zákona by popri uvedenej regulácii, ďalším znížením flexibility a neúnosným zvýšením finančnej i administratívnej náročnosti znemožnil používanie tohto marketingového nástroja. 
Naopak, o to viac sa rozšíria projekty pochádzajúce zo zahraničia mimo SR a mimo EÚ. V tom spočíva hlavný problém nie len pre zadávateľov a poskytovateľov reklamy, ale aj pre štát ako daňový orgán. Zánik legitímne prevádzkovaných projektov bude mať negatívny dopad aj na doterajší daňový príjem štátu. 
Už dnes sa odhaduje, že zahraničné projekty (kde je súťaž tohto typu organizovaná subjektom, ktorý nemá sídlo na Slovensku) tvoria cca 2/3 obratu na trhu, čím legitímnych poskytovateľov platiacich dane vytláčajú z trhu. Tento zákon tak paradoxne podporí problém, ktorý by mal riešiť, a to zamedzenie nekalým obchodným praktikám a zvýšenie transparentnosti, čím dosiahne pravý opak zámeru predkladateľa. 
 	Z 	A	 	
CTF 	čl. I., novelizačný bod číslo 41 
Zásadná pripomienka k čl. I., novelizačný bod číslo 41 
CTF navrhuje uvedené ustanovenie z návrhu zákona vypustiť 

Odôvodnenie predloženej pripomienky: 
CTF zásadne nesúhlasí so zavedením odvodovej povinnosti. Upozorňujeme, že vzhľadom na možný jednorazový charakter propagačných súťaží bude toto vykonateľnosť tohto ustanovenia len obmedzená. Ďalej upozorňujeme na fakt, že spoločenské dopady propagačných súťaží sú neporovnateľné s inými druhmi hazardných hier, a preto nepovažujeme za vhodné uložiť na tento typ „hazardných“ hier odvodovú povinnosť. 
 	Z 	A	 	
CTF 	čl. I., novelizačný bod číslo 57 v časti odseku 4 
Pripomienka k čl. I., novelizačný bod číslo 57 v časti odseku 4 
CTF navrhuje z uvedeného ustanovenia vypustiť odsek 4 

Odôvodnenie predloženej pripomienky: 
Ide o legislatívno-technickú úpravu v súvislosti s pripomienkou č.1 
 	Z 	A	 	
CTF 	čl. III  
Zásadná pripomienka k čl. III 
V prípade, že by neboli vypustené novelizačné body 5, 7, 9, 19, 22, 23, 36, 41, písmená e) až g) z novelizačnéh bodu 20 a odsek 4 z novelizačného bodu 57, 
CTF navrhuje posunúť dátum účinnosti ustanovení zákona v časti upravujúcej propagačné hry na neskorší termín 1.7.2013. 

Odôvodnenie predloženej pripomienky: 
Vzhľadom na dĺžku legislatívneho procesu a v prípade prijatia zákona na potrebu získania licencie na prevádzkovanie týchto hier navrhujeme posunúť účinnosť vymedzených ustanovení zákona., tak aby sa vytvoril dostatočný časový priestor pre povinné subjekty na oboznámenie sa s ním a na splnenie uložených požiadaviek a povinností a na odbornú verejnú diskusiu. 
Podrobnejšiu analýzu sú zainteresované subjekty schopné predložiť priamo i osobne predkladateľovi zákona. 
Prípadné zaradenie spotrebiteľských súťaží a propagačných hier do zákona o hazardných hrách v budúcnosti by si vyžadovalo dlhšiu verejnú odbornú diskusiu, napr. v horizonte minimálne 6 mesiacov. Inak je zaradenie spotrebiteľských súťaží k hazardným hrám neopodstatnené. 

 	Z 	A	 	
Verejnosť 	zaradeniu prapagačných (spotrebiteľských) hier medzi hazardné hry 
Asociácia nezávislých rozhlasových a televíznych staníc Slovenska zásadne nesúhlasí s navrhovaným zaradením spotrebiteľských hier do systému hazardných hier vrátane definície a všetkých súvisiacich administratívnych úkonov. Tento krok nerešpektuje prax a bude mať zásadný dopad na marketingovú prax i na ministerstvo financií samotné. Slovenské médiá takýmto opatrením neodôvodnene stratia jeden zo základných a všeobecne akceptovaných marketingových nástrojov, ktorého používanie je v okolitých krajinách bežné a ktorého využívanie na Slovensku nie je v súčasnosti predmetom žiadnych systémových výhrad zo strany spotrebiteľov, či štátnych a regulačných úradov. Navrhovaný spôsob propagačných súťaží je vzhľadom na finančnú a hlavne administratívnu záťaž, ktorú vytvára, nerealizovateľný a niektoré s tým spojené úkony sú nevykonateľné. 

Pripomienky k návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 171/2005 Z. z. o hazardných hrách a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov a ktorým sa mení zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 145/1995 Z. z. o správnych poplatkoch v znení neskorších predpisov 

Všeobecne: 
Propagačná (spotrebiteľská) súťaž je štandardným, tradičným, dôveryhodným a a spotrebiteľsky pozitívne prijímaným nástrojom reklamy. 
Občianskoprávna úprava, právna úprava ochrany spotrebiteľa ako aj etické kódexy v jednotlivých oblastiach vrátane Etického kódexu reklamnej praxe dostatočne upravujú podmienky propagačných súťaží tak, aby neboli poškodzované práva výhercov, prípadne spotrebiteľov. 
Zaradenie všetkých propagačných súťaží medzi hazardné hry nie je ani sémanticky ani fakticky správne, lebo účastník hry sa pri (žiadnej spotrebiteľskej hre pri ktorej sa neuhrádza vklad) nijakým spôsobom hazardne nespráva a subsumovanie všetkých spotrebiteľských hier pod hazard presúva (degraduje) postavenie spotrebiteľskej hry zo štandardného reklamného nástroja medzi extravagantné ak nie nežiaduce reklamné nástroje. Táto skutočnosť bude mať výrazný vplyv na realizáciu spotrebiteľských súťaží a v konečnom dôsledku bude mať negatívny dopad na spotrebiteľa samotného, keďže zadávateľ reklamy si zvolí radšej menej administratívne zaťažený reklamný nástroj. 
Navrhovaný model licencovania a oznamovania propagačných súťaží vôbec nerešpektuje prax resp. prirodzený spôsob vyhlasovania takýchto súťaží. Návrh zákona totiž predpokladá vo všeobecnej licencii rovnaké pravidlá či podmienky žrebovania, čo sa však v praxi vôbec nestáva a jednotlivé spotrebiteľské súťaže prevádzkované za sebou sú rôzne práve pre rôznorodú komunikáciu so spotrebiteľom, ktorá je ich výhodou. 
Z pohľadu podmienok prevádzkovania hazardných hier, bude neprimeraným zaťažením tak pre prevádzkovateľov propagačných súťaží ako aj pre ministerstvo ročné predkladanie dokumentov. 
Prakticky náročne realizovateľná bude aj finančná zábezpeka, ktorá sa pri väčšine propagačných súťaží javí ako nezmyselná a zo svojej podstaty aj neúčelná. 
Navrhovaný 5 % odvod zo sumy výhier uvedenej v hracom poriadku do štátneho rozpočtu je explicitné dodatočné zdanenie reklamného nástroja, keďže najmä pri vecných cenách, ktoré vo väčšine pochádzajú od sponzora alebo od darcu prakticky zamedzí realizáciu propagačných súťaží alebo ich výrazne obmedzí. 

Zároveň si dovoľujme uviesť, že propagačnej súťaže by sa podľa navrhovanej úpravy nemohli zúčastniť osoby mladšie ako 18 rokov. Súťaž-hra ako taká je od svojej podstaty určená pre deti podľa navrhovanej definície propagačnej súťaže by pod túto definíciu spadli všetky hry v ktorých sa výhercovia (odmenení) vyberajú náhodným výberom – t.j. aj súťaž detí v materskej o nakreslenie najkrajšieho jabĺčka, ktoré by pani učiteľka ocenila farbičkami darovanými od sponzora – rodiča s logom jeho firmy – čo je úplne absurdné, resp. by bolo podľa nového návrhu zákona dokonca zakázané. 
Napriek snahe o zvýšenie príjmu do štátneho rozpočtu, nejde o zvýšenie príjmu z hazardných hier ale o skryté spoplatnenie/zdanenie klasického reklamné nástroja, ktorý je navyše s najväčším pozitívnym efektom pre spotrebiteľa. Návrh zákona tak nezmyselne spoplatňuje prirodzenú komunikáciu medzi výrobcom/dovozcom a spotrebiteľom – tendencia zaťažovania takýchto vzťahov postupne výrazne sťaží podnikateľské prostredie paradoxne s negatívnym dopadom najmä na spotrebiteľov a celú spoločnosť. 
Zásadne nesúhlasíme aby boli všetky propagačné súťaže, tak ako je uvedené v návrhu zákona zaradené pod hazardné hry, a to z dôvodu absencie akéhokoľvek iného dôvodu ako zvýšenie príjmu do štátneho rozpočtu, z dôvodu negatívneho dopadu na oblasť reklamy s výrazným negatívnym vplyvom na spotrebiteľov a maloletých. 

K jednotlivým ustanoveniam: 
K čl. I bod 3 písm. t) a 4, 19, 22, 23, 57, čl. II ods. 1 - navrhujeme vypustiť slová vzťahujúce sa na propagačnú súťaž. 

K čl. I bod 5, 7, 9, 20, 21, 36, 41, 42 – navrhujeme vypustiť celý bod. 

Odôvodnenie 
Z návrhu zákona navrhujeme vypustiť úpravu týkajúcu sa zaradenia propagačných súťaží do systému hazardných hier z dôvodu, že propagačná súťaž nespĺňa vo svojej podstate charakteristiku hazardu a vo svojej podstate ide o spoplatnenie jedného reklamného nástroja, ktorý patrí medzi najviac pozitívne vnímaný spotrebiteľmi. Spoplatnenie je zároveň dvojnásobné, keďže za každé oznámenie sa bude platiť administratívny poplatok 35 eur a 5% odvod z hodnoty. Väčšina cien pritom nedosahuje ani sumu, ktorá podlieha zdaneniu a výhry sú vo forme darčekových predmetov. 
Návrh zákona zároveň zakazuje akékoľvek súťaže, ktoré sú určené deťom alebo mládeži, ktorých výhrou je sponzorský dar, čo vylučuje prakticky jednu z veľmi často používaných možností motivovania detí na rôznych detských programoch a podujatiach v rámci propagačných alebo reklamných akcií, kedy tieto ceny venujú práve väčšinou sponzori. 

Pripomienky sú zásadné. 
 	O 	A	 	
Verejnosť 	Pripomienka všeobecného charakteru 
Rada pre reklamu navrhuje: 
Všeobecne: 
Propagačná (spotrebiteľská) súťaž je štandardným, tradičným, dôveryhodným a spotrebiteľsky pozitívne prijímaným nástrojom reklamy. 
Občianskoprávna úprava, právna úprava ochrany spotrebiteľa ako aj etické kódexy v jednotlivých oblastiach vrátane Etického kódexu reklamnej praxe, dostatočne upravujú podmienky propagačných súťaží tak, aby neboli poškodzované práva výhercov, prípadne spotrebiteľov. 
Zaradenie všetkých propagačných súťaží medzi hazardné hry nie je ani sémanticky ani fakticky správne, lebo účastník hry sa pri (žiadnej spotrebiteľskej hre pri ktorej sa neuhrádza vklad) nijakým spôsobom hazardne nespráva a subsumovanie všetkých spotrebiteľských hier pod hazard presúva (degraduje) postavenie spotrebiteľskej hry zo štandardného reklamného nástroja medzi extravagantné ak nie nežiaduce reklamné nástroje. Táto skutočnosť bude mať výrazný vplyv na realizáciu spotrebiteľských súťaží a v konečnom dôsledku bude mať negatívny dopad na spotrebiteľa samotného, keďže zadávateľ reklamy si zvolí radšej menej administratívne zaťažený reklamný nástroj. 
Navrhovaný model licencovania a oznamovania propagačných súťaží vôbec nerešpektuje prax resp. prirodzený spôsob vyhlasovania takýchto súťaží. Návrh zákona totiž predpokladá vo všeobecnej licencii rovnaké pravidlá či podmienky žrebovania, čo sa však v praxi vôbec nestáva a jednotlivé spotrebiteľské súťaže prevádzkované za sebou sú rôzne práve pre rôznorodú komunikáciu so spotrebiteľom, ktorá je ich výhodou. 

Z pohľadu podmienok prevádzkovania hazardných hier, bude neprimeraným zaťažením tak pre prevádzkovateľov propagačných súťaží ako aj pre ministerstvo ročné predkladanie dokumentov. 
Prakticky náročne realizovateľná bude aj finančná zábezpeka, ktorá sa pri väčšine propagačných súťaží javí ako nezmyselná a zo svojej podstaty aj neúčelná. 
Navrhovaný 5 % odvod zo sumy výhier uvedenej v hracom poriadku do štátneho rozpočtu je explicitné dodatočné zdanenie reklamného nástroja, keďže najmä pri vecných cenách, ktoré vo väčšine pochádzajú od sponzora alebo od darcu prakticky zamedzí realizáciu propagačných súťaží alebo ich výrazne obmedzí. 

Zároveň si dovoľujme uviesť, že propagačnej súťaže by sa podľa navrhovanej úpravy nemohli zúčastniť osoby mladšie ako 18 rokov. Súťaž-hra ako taká je od svojej podstaty určená pre deti podľa navrhovanej definície propagačnej súťaže by pod túto definíciu spadli všetky hry v ktorých sa výhercovia (odmenení) vyberajú náhodným výberom – t.j. aj súťaž detí v materskej škôlke o nakreslenie najkrajšieho jabĺčka, ktoré by pani učiteľka ocenila farbičkami darovanými od sponzora – rodiča s logom jeho firmy – čo je úplne absurdné, resp. by bolo podľa nového návrhu zákona dokonca zakázané. 
Napriek snahe o zvýšenie príjmu do štátneho rozpočtu, nejde o zvýšenie príjmu z hazardných hier ale o skryté spoplatnenie/zdanenie klasického reklamné nástroja, ktorý je navyše s najväčším pozitívnym efektom pre spotrebiteľa. Návrh zákona tak nezmyselne spoplatňuje prirodzenú komunikáciu medzi výrobcom/dovozcom a spotrebiteľom – tendencia zaťažovania takýchto vzťahov postupne výrazne sťaží podnikateľské prostredie paradoxne s negatívnym dopadom najmä na spotrebiteľov a celú spoločnosť. 
Zásadne nesúhlasíme aby boli všetky propagačné súťaže, tak ako je uvedené v návrhu zákona zaradené pod hazardné hry, a to z dôvodu absencie akéhokoľvek iného dôvodu ako zvýšenie príjmu do štátneho rozpočtu, z dôvodu negatívneho dopadu na oblasť reklamy s výrazným negatívnym vplyvom na spotrebiteľov a maloletých. 
 	O 	A	 	
Verejnosť 	čl. I bod 3 písm. t) a 4, 19, 22, 23, 57, čl. II ods. 1 
Rada pre reklamu navrhuje vypustiť slová vzťahujúce sa na propagačnú súťaž. 

 	O 	A	 	
Verejnosť 	čl. I bod 5, 7, 9, 20, 21, 36, 41, 42 
Rada pre reklamu navrhuje vypustiť celý bod. 

Odôvodnenie: 
Z návrhu zákona navrhujeme vypustiť úpravu týkajúcu sa zaradenia propagačných súťaží do systému hazardných hier z dôvodu, že propagačná súťaž nespĺňa vo svojej podstate charakteristiku hazardu a vo svojej podstate ide o spoplatnenie jedného reklamného nástroja, ktorý patrí medzi najviac pozitívne vnímaný spotrebiteľmi. Spoplatnenie je zároveň dvojnásobné, keďže za každé oznámenie sa bude platiť administratívny poplatok 35 eur a 5% odvod z hodnoty. Väčšina cien pritom nedosahuje ani sumu, ktorá podlieha zdaneniu a výhry sú vo forme darčekových predmetov. 
Návrh zákona zároveň zakazuje akékoľvek súťaže, ktoré sú určené deťom alebo mládeži, ktorých výhrou je sponzorský dar, čo vylučuje prakticky jednu z veľmi často používaných možností motivovania detí na rôznych detských programoch a podujatiach v rámci propagačných alebo reklamných akcií, kedy tieto ceny venujú práve väčšinou sponzori. 

Pripomienky sú zásadné. 

Návrh zaradenia propagačných súťaží do systému hazardných hier vrátane definície a všetkých súvisiacich administratívnych úkonov vôbec nerešpektuje samotnú prax, či dopady takéhoto zaradenia na verejnosť ako aj ministerstvo samotné. 
 	O 	A	 	
Verejnosť 	 
Pripomienky záujmového združenia právnických osôb Creative Industry Foum, Grosslingova 63, 811 09 Bratislava, CIForum@CIForum.sk k návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 171/2005 Z. z. o hazardných hrách a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov a ktorým sa mení zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 145/1995 Z. z. o správnych poplatkoch v znení neskorších predpisov 

Všeobecne: 
Propagačná (spotrebiteľská) súťaž je štandardným, tradičným, dôveryhodným a a spotrebiteľsky pozitívne prijímaným nástrojom reklamy. 
Občianskoprávna úprava, právna úprava ochrany spotrebiteľa ako aj etické kódexy v jednotlivých oblastiach vrátane Etického kódexu reklamnej praxe dostatočne upravujú podmienky propagačných súťaží tak, aby neboli poškodzované práva výhercov, prípadne spotrebiteľov. 
Zaradenie všetkých propagačných súťaží medzi hazardné hry nie je ani sémanticky ani fakticky správne, lebo účastník hry sa pri (žiadnej spotrebiteľskej hre pri ktorej sa neuhrádza vklad) nijakým spôsobom hazardne nespráva a subsumovanie všetkých spotrebiteľských hier pod hazard presúva (degraduje) postavenie spotrebiteľskej hry zo štandardného reklamného nástroja medzi extravagantné ak nie nežiaduce reklamné nástroje. Táto skutočnosť bude mať výrazný vplyv na realizáciu spotrebiteľských súťaží a v konečnom dôsledku bude mať negatívny dopad na spotrebiteľa samotného, keďže zadávateľ reklamy si zvolí radšej menej administratívne zaťažený reklamný nástroj. 
Navrhovaný model licencovania a oznamovania propagačných súťaží vôbec nerešpektuje prax resp. prirodzený spôsob vyhlasovania takýchto súťaží. Návrh zákona totiž predpokladá vo všeobecnej licencii rovnaké pravidlá či podmienky žrebovania, čo sa však v praxi vôbec nestáva a jednotlivé spotrebiteľské súťaže prevádzkované za sebou sú rôzne práve pre rôznorodú komunikáciu so spotrebiteľom, ktorá je ich výhodou. 
Z pohľadu podmienok prevádzkovania hazardných hier, bude neprimeraným zaťažením tak pre prevádzkovateľov propagačných súťaží ako aj pre ministerstvo ročné predkladanie dokumentov. 
Prakticky náročne realizovateľná bude aj finančná zábezpeka, ktorá sa pri väčšine propagačných súťaží javí ako nezmyselná a zo svojej podstaty aj neúčelná. 
Navrhovaný 5 % odvod zo sumy výhier uvedenej v hracom poriadku do štátneho rozpočtu je explicitné dodatočné zdanenie reklamného nástroja, keďže najmä pri vecných cenách, ktoré vo väčšine pochádzajú od sponzora alebo od darcu prakticky zamedzí realizáciu propagačných súťaží alebo ich výrazne obmedzí. 

Zároveň si dovoľujme uviesť, že propagačnej súťaže by sa podľa navrhovanej úpravy nemohli zúčastniť osoby mladšie ako 18 rokov. Súťaž-hra ako taká je od svojej podstaty určená pre deti podľa navrhovanej definície propagačnej súťaže by pod túto definíciu spadli všetky hry v ktorých sa výhercovia (odmenení) vyberajú náhodným výberom – t.j. aj súťaž detí v materskej o nakreslenie najkrajšieho jabĺčka, ktoré by pani učiteľka ocenila farbičkami darovanými od sponzora – rodiča s logom jeho firmy – čo je úplne absurdné, resp. by bolo podľa nového návrhu zákona dokonca zakázané. 
Napriek snahe o zvýšenie príjmu do štátneho rozpočtu, nejde o zvýšenie príjmu z hazardných hier ale o skryté spoplatnenie/zdanenie klasického reklamné nástroja, ktorý je navyše s najväčším pozitívnym efektom pre spotrebiteľa. Návrh zákona tak nezmyselne spoplatňuje prirodzenú komunikáciu medzi výrobcom/dovozcom a spotrebiteľom – tendencia zaťažovania takýchto vzťahov postupne výrazne sťaží podnikateľské prostredie paradoxne s negatívnym dopadom najmä na spotrebiteľov a celú spoločnosť. 
Zásadne nesúhlasíme aby boli všetky propagačné súťaže, tak ako je uvedené v návrhu zákona zaradené pod hazardné hry, a to z dôvodu absencie akéhokoľvek iného dôvodu ako zvýšenie príjmu do štátneho rozpočtu, z dôvodu negatívneho dopadu na oblasť reklamy s výrazným negatívnym vplyvom na spotrebiteľov a maloletých. 

K jednotlivým ustanoveniam: 
K čl. I bod 3 písm. t) a 4, 19, 22, 23, 57, čl. II ods. 1 - navrhujeme vypustiť slová vzťahujúce sa na propagačnú súťaž. 

K čl. I bod 5, 7, 9, 20, 21, 36, 41, 42 – navrhujeme vypustiť celý bod. 

Odôvodnenie 
Z návrhu zákona navrhujeme vypustiť úpravu týkajúcu sa zaradenia propagačných súťaží do systému hazardných hier z dôvodu, že propagačná súťaž nespĺňa vo svojej podstate charakteristiku hazardu a vo svojej podstate ide o spoplatnenie jedného reklamného nástroja, ktorý patrí medzi najviac pozitívne vnímaný spotrebiteľmi. Spoplatnenie je zároveň dvojnásobné, keďže za každé oznámenie sa bude platiť administratívny poplatok 35 eur a 5% odvod z hodnoty. Väčšina cien pritom nedosahuje ani sumu, ktorá podlieha zdaneniu a výhry sú vo forme darčekových predmetov. 
Návrh zákona zároveň zakazuje akékoľvek súťaže, ktoré sú určené deťom alebo mládeži, ktorých výhrou je sponzorský dar, čo vylučuje prakticky jednu z veľmi často používaných možností motivovania detí na rôznych detských programoch a podujatiach v rámci propagačných alebo reklamných akcií, kedy tieto ceny venujú práve väčšinou sponzori. 

Pripomienky sú zásadné. 

Návrh zaradenia propagačných súťaží do systému hazardných hier vrátane definície a všetkých súvisiacich administratívnych úkonov vôbec nerešpektuje samotnú prax, či dopady takéhoto zaradenia na verejnosť ako aj ministerstvo samotné. 
 	O 	A	 	
Verejnosť 	Vysielatelia zásadne nesúhlasia so zaradením spotrebiteľských hier do systému hazardných hier 
Asociácia nezávislých rozhlasových a televíznych staníc Slovenska zásadne nesúhlasí s navrhovaným zaradením spotrebiteľských hier do systému hazardných hier vrátane definície a všetkých súvisiacich administratívnych úkonov. Tento krok nerešpektuje prax a bude mať zásadný dopad na marketingovú prax i na ministerstvo financií samotné. Slovenské médiá takýmto opatrením neodôvodnene stratia jeden zo základných a všeobecne akceptovaných marketingových nástrojov, ktorého používanie je v okolitých krajinách bežné a ktorého využívanie na Slovensku nie je v súčasnosti predmetom žiadnych systémových výhrad zo strany spotrebiteľov, ani štátnych a regulačných úradov. Navrhovaný spôsob propagačných súťaž je - vzhľadom na finančnú a hlavne administratívnu záťaž, ktorú vytvára - nerealizovateľný a niektoré s tým spojené úkony sú nevykonateľné. 

Všeobecne: 
Propagačná (spotrebiteľská) súťaž je štandardným, tradičným, dôveryhodným a a spotrebiteľsky pozitívne prijímaným nástrojom reklamy. 
Občianskoprávna úprava, právna úprava ochrany spotrebiteľa ako aj etické kódexy v jednotlivých oblastiach vrátane Etického kódexu reklamnej praxe dostatočne upravujú podmienky propagačných súťaží tak, aby neboli poškodzované práva výhercov, prípadne spotrebiteľov. 
Zaradenie všetkých propagačných súťaží medzi hazardné hry nie je ani sémanticky ani fakticky správne, lebo účastník hry sa pri (žiadnej spotrebiteľskej hre pri ktorej sa neuhrádza vklad) nijakým spôsobom hazardne nespráva a subsumovanie všetkých spotrebiteľských hier pod hazard presúva (degraduje) postavenie spotrebiteľskej hry zo štandardného reklamného nástroja medzi extravagantné ak nie nežiaduce reklamné nástroje. Táto skutočnosť bude mať výrazný vplyv na realizáciu spotrebiteľských súťaží a v konečnom dôsledku bude mať negatívny dopad na spotrebiteľa samotného, keďže zadávateľ reklamy si zvolí radšej menej administratívne zaťažený reklamný nástroj. 
Navrhovaný model licencovania a oznamovania propagačných súťaží vôbec nerešpektuje prax resp. prirodzený spôsob vyhlasovania takýchto súťaží. Návrh zákona totiž predpokladá vo všeobecnej licencii rovnaké pravidlá či podmienky žrebovania, čo sa však v praxi vôbec nestáva a jednotlivé spotrebiteľské súťaže prevádzkované za sebou sú rôzne práve pre rôznorodú komunikáciu so spotrebiteľom, ktorá je ich výhodou. 
Z pohľadu podmienok prevádzkovania hazardných hier, bude neprimeraným zaťažením tak pre prevádzkovateľov propagačných súťaží ako aj pre ministerstvo ročné predkladanie dokumentov. 
Prakticky náročne realizovateľná bude aj finančná zábezpeka, ktorá sa pri väčšine propagačných súťaží javí ako nezmyselná a zo svojej podstaty aj neúčelná. 
Navrhovaný 5 % odvod zo sumy výhier uvedenej v hracom poriadku do štátneho rozpočtu je explicitné dodatočné zdanenie reklamného nástroja, keďže najmä pri vecných cenách, ktoré vo väčšine pochádzajú od sponzora alebo od darcu prakticky zamedzí realizáciu propagačných súťaží alebo ich výrazne obmedzí. 

Zároveň si dovoľujme uviesť, že propagačnej súťaže by sa podľa navrhovanej úpravy nemohli zúčastniť osoby mladšie ako 18 rokov. Súťaž-hra ako taká je od svojej podstaty určená pre deti podľa navrhovanej definície propagačnej súťaže by pod túto definíciu spadli všetky hry v ktorých sa výhercovia (odmenení) vyberajú náhodným výberom – t.j. aj súťaž detí v materskej o nakreslenie najkrajšieho jabĺčka, ktoré by pani učiteľka ocenila farbičkami darovanými od sponzora – rodiča s logom jeho firmy – čo je úplne absurdné, resp. by bolo podľa nového návrhu zákona dokonca zakázané. 
Napriek snahe o zvýšenie príjmu do štátneho rozpočtu, nejde o zvýšenie príjmu z hazardných hier ale o skryté spoplatnenie/zdanenie klasického reklamné nástroja, ktorý je navyše s najväčším pozitívnym efektom pre spotrebiteľa. Návrh zákona tak nezmyselne spoplatňuje prirodzenú komunikáciu medzi výrobcom/dovozcom a spotrebiteľom – tendencia zaťažovania takýchto vzťahov postupne výrazne sťaží podnikateľské prostredie paradoxne s negatívnym dopadom najmä na spotrebiteľov a celú spoločnosť. 
Zásadne nesúhlasíme aby boli všetky propagačné súťaže, tak ako je uvedené v návrhu zákona zaradené pod hazardné hry, a to z dôvodu absencie akéhokoľvek iného dôvodu ako zvýšenie príjmu do štátneho rozpočtu, z dôvodu negatívneho dopadu na oblasť reklamy s výrazným negatívnym vplyvom na spotrebiteľov a maloletých. 

K jednotlivým ustanoveniam: 
K čl. I bod 3 písm. t) a 4, 19, 22, 23, 57, čl. II ods. 1 - navrhujeme vypustiť slová vzťahujúce sa na propagačnú súťaž. 

K čl. I bod 5, 7, 9, 20, 21, 36, 41, 42 – navrhujeme vypustiť celý bod. 

Odôvodnenie 
Z návrhu zákona navrhujeme vypustiť úpravu týkajúcu sa zaradenia propagačných súťaží do systému hazardných hier z dôvodu, že propagačná súťaž nespĺňa vo svojej podstate charakteristiku hazardu a vo svojej podstate ide o spoplatnenie jedného reklamného nástroja, ktorý patrí medzi najviac pozitívne vnímaný spotrebiteľmi. Spoplatnenie je zároveň dvojnásobné, keďže za každé oznámenie sa bude platiť administratívny poplatok 35 eur a 5% odvod z hodnoty. Väčšina cien pritom nedosahuje ani sumu, ktorá podlieha zdaneniu a výhry sú vo forme darčekových predmetov. 
Návrh zákona zároveň zakazuje akékoľvek súťaže, ktoré sú určené deťom alebo mládeži, ktorých výhrou je sponzorský dar, čo vylučuje prakticky jednu z veľmi často používaných možností motivovania detí na rôznych detských programoch a podujatiach v rámci propagačných alebo reklamných akcií, kedy tieto ceny venujú práve väčšinou sponzori. 

Pripomienky sú zásadné. 
 	O 	A	 	
Poslanec NR SR Miroslav Beblavý 	Všeobecne k návrhu zákona 
Poslanci Národnej rady Slovenskej republiky Jana Žitňanská, Radoslav Procházka a Miroslav Beblavý vyjadrujú zásadný nesúhlas s bodmi 6, 15, 27, 31, 51 a 52 návrhu zákona. Nemáme principiálny morálny problém s hazardnými hrami, ale miera, v akej sa prevádzkovanie hazardných hier dnes na Slovensku nachádza, je nevhodná, ohrozuje rodiny a hraničí s predátorstvom. Hazardné hry nemajú jedno celoslovenské riešenie, ktoré by ich zakazovalo na celoštátnej úrovni, ale riešenie tejto problematiky by malo byť v kompetencii každej obce a mesta. Skúsenosti zo života samosprávy totiž až do prijatia zákona č. 228/2011 Z. z. vykazovali absenciu účinného mechanizmu, ktorý by obce a mestá mali k dispozícii pri tak dôležitej otázke, akou prevádzkovanie hazardných hier na ich území nepochybne je. Obecné zastupiteľstvo a mestské zastupiteľstvo predstavujú ako orgány samosprávy jeden z hlavných základov každého demokratického systému. V tejto súvislosti je potrebné mať na zreteli, že právo občanov podieľať sa na riadení verejných vecí priamo alebo prostredníctvom svojich volených zástupcov je jedným z uznávaných demokratických princípov, ktoré by malo byť možné efektívne uplatňovať práve na miestnej úrovni, pretože existencia orgánov miestnej samosprávy so skutočnými právomocami môže zabezpečiť taký výkon samosprávy, ktorý je účinný a zároveň blízky občanom. Poslanci sú si v súlade s Európskou chartou miestnej samosprávy vedomí toho, že ochrana a posilňovanie miestnej samosprávy je dôležitým prvkom k budovaniu Slovenskej republiky ako štátu založeného na zásadách demokracie a decentralizácie moci a kompetencia orgánov samosprávy v podobe obmedzenia prevádzkovania hazardných hier na svojom území je jedným zo spôsobov vyjadrenia týchto zásad. Nesúhlasíme preto s uvedenými bodmi, ktoré budú mať za následok oslabenie právomocí obcí, posilnenie právomoci ministerstva vo vzťahu k nim a opätovný návrat automatov do pohostinstiev a obchodov. 
 	O 	N	Viď vyjadrenia k nasledujúcim bodom. 	
Poslanec NR SR Miroslav Beblavý 	K čl. I bodu 6 
V čl. I navrhujeme vypustiť bod 6. Odôvodnenie: V samotnej dôvodovej správe nie je uvedený dôvod, ktorý viedol navrhovateľa k vypusteniu stávkových hier spomedzi hazardných hier, ktorých prevádzkovanie môže obec na svojom území obmedziť, ale len konštatovanie o tejto zmene. S týmto bodom vyjadrujeme zásadný nesúhlas, pretože nerešpektuje názory a záujmy obyvateľov obcí a v rozpore s Európskou chartou miestnej samosprávy nerešpektuje zásadu demokracie a decentralizácie moci, ktoré by mali premietnuť aj do účinných kompetencií orgánov samosprávy. 
 	Z 	N	Z hľadiska rizika vzniku závislosti na hazardných hrách považuje MF SR za rozhodujúce hry, ktoré sú uvedené v navrhovanom ustanovení.  	
Poslanec NR SR Miroslav Beblavý 	K čl. I bodu 15 
V čl. I navrhujeme vypustiť bod 15 a ponechať tak súčasné znenie § 10 ods. 5 písm. d). Odôvodnenie: Vyjadrujeme zásadný nesúhlas s navrhovaným bodom 15, podľa ktorého budú obce pri obmedzovaní vybraných hazardných hier prakticky vydierané a nútené obmedziť buď všetky, alebo žiadnu. To je podľa nášho názoru neprípustné, pretože ak by obec chcela obmedziť prevádzkovanie napríklad hazardnej hry v kasíne, musela by obmedziť aj prevádzkovanie charitatívnej lotérie, ktorej výťažok musí prevádzkovateľ použiť výlučne na verejnoprospešný účel. Súčasne vyjadrujeme zásadný nesúhlas s návrhom, podľa ktorého by bolo možné na základe individuálnej licencie udelenej ministerstvom prevádzkovať hazardnú hru, ktorú obec zakázala. Ustanovením sa ignoruje právo občanov podieľať sa na riadení vecí verejných prostredníctvom svojich volených zástupcov, ktoré by malo byť možné efektívne uplatňovať práve na miestnej úrovni. 
 	Z 	N	Navrhované ustanovenie umožní zakázať všetky porovnateľné hry z pohľadu rizika vzniku závislosti, čo bolo zámerom predkladateľa, charitatívnu lotériu po úprave ustanovenia už nebude možné zakázať.  	
Poslanec NR SR Miroslav Beblavý 	K čl. I bodu 27 
V čl. I navrhujeme vypustiť bod 27. Odôvodnenie: Legislatívno – technická úprava súvisiaca s navrhovaným vypustením čl. I bodu 6 návrhu zákona. 
 	Z 	N	Z hľadiska rizika vzniku závislosti na hazardných hrách považuje MF SR za rozhodujúce hry, ktoré sú uvedené v navrhovanom ustanovení.  	
Poslanec NR SR Miroslav Beblavý 	K čl. I bodu 31 
Navrhujeme zachovať znenie § 35 ods. 22, ktoré má byť účinné od 1. januára 2013 z dôvodu zníženia výskytu automatov rozptýlených po rôznych pohostinstvách a obchodoch, kde sú dostupnejšie komukoľvek, vrátane mladistvých. Súčasne navrhujeme doterajší odsek 23 vypustiť z dôvodu, že popri alkohole je aj tabak podporným faktorom pri impulzívnom hraní, čo potvrdzujú aj informácie od odborníkov venujúcim sa tejto problematike. 	Z 	N	Ustanovenie týkajúce počtov umiestnených zariadení boli modifikované na základe pripomienok v rámci MPK. 	
Poslanec NR SR Miroslav Beblavý 	K čl. I bodu 51 
V čl. I navrhujeme vypustiť bod 51. Odôvodnenie: Od 1. 1. 2013 má dôjsť k vypusteniu § 49 s cieľom znížiť výskyt automatov rozptýlených po rôznych pohostinstvách a obchodoch, kde sú dostupnejšie komukoľvek, vrátane mladistvých. Tento legitímny cieľ preto žiadame v zákone ponechať a ponechať tak § 49 vypustený. 
 	Z 	N	Ustanovenie týkajúce počtov umiestnených zariadení boli modifikované na základe pripomienok v rámci MPK. 	
Poslanec NR SR Miroslav Beblavý 	K čl. I bodu 52 
V čl. I navrhujeme vypustiť bod 52. Odôvodnenie: Navrhujeme zachovať znenie zákona, ktoré má byť účinné od 1. 1. 2013 z dôvodu zvýšenia kontroly prevádzky a zamedzenia prístupu mladistvých k hre. 
 	Z 	N	Ustanovenie týkajúce počtov umiestnených zariadení boli modifikované na základe pripomienok v rámci MPK. 	
Poslanec NR SR Miroslav Beblavý 	K čl. I bodu 57 
V závislosti od toho, ktoré z našich pripomienok zoberie ministerstvo do úvahy navrhujeme upraviť prechodné a záverečné ustanovenia k úpravám účinným od 1. januára 2013. 	O 	A	 	
Poslanec NR SR Miroslav Beblavý 	K doložke vplyvov 
V prípade ponechania súčasného znenia návrhu zákona žiadame v doložke vplyvov v časti 3. Sociálne vplyvy označiť vplyvy na hospodárenia obyvateľstva, sociálnu exklúziu a vplyvy na zamestnanosť ako negatívne. Odôvodnenie: Navrhované zmeny budú s najväčšou pravdepodobnosťou viesť k zvýšeniu osôb, ktorým bude diagnostikovaná choroba patologického hráčstva podľa Kódu F63.0 prílohy č. 1 k zákonu č. 576/2004 Z. z. o zdravotnej starostlivosti, službách súvisiacich s poskytovaním zdravotnej starostlivosti a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov. Patologické hráčstvo má negatívny vplyv na hospodárenie daných osôb a s tým súvisiaci negatívny vplyv v ich zamestnaní. 
 	O 	N	Po vyhodnotení pripomienok z MPK sa navrhuje prijať opatrenia smerujúce k predchádzaniu vzniku závislosti na hazarde. 
 	
SPPK 	Všeobecná pripomienka 
Všeobecná pripomienka: 
Návrh zákona týmto dáva do jednej roviny hazard v kasíne a podobných zariadeniach s usporadúvaním marketingových akcii na podporu predaja, kde účastník nevkladá peňažné prostriedky, ale formou kupónov, zaslaním EAN kódu výrobku, vyplnením dotazníka sa dostáva do žrebovania. Propagačné súťaže navrhujeme vyňať z návrhu zákona, účastník nevkladá peňažné prostriedky na dosiahnutie výhry, nejedna sa o pravidelnú účasť na hazarde. 
Ak propagačná súťaž zostane v zákone, spadá do režimu hazardných hier so všetkými povinnosťami a náležitosťami, napr. môže byť uskutočnená len na základe udelenej všeobecnej licencie, platí sa za ňu finančná zábezpeka, platia sa odvody, atď., ako za každú inú hazardnú hru. 
Propagačná súťaž medzi hazardné hry nepatrí. Dôvodom je skutočnosť, že predmetná činnosť, tak ako je vyššie uvedené, nenapĺňa znaky hazardnej hry a zároveň svojím charakterom patrí medzi spotrebiteľské súťaže s marketingovo-reklamnými prvkami. 
Propagačná súťaž je bežný obchodno-marketingový nástroj, prostredníctvom ktorého podnikateľ organizujúci propagačnú súťaž komunikuje so spotrebiteľom, s cieľom prezentovať sa, prezentovať svoje obchodné meno. Spotrebiteľ v tomto prípade popri svojej každodennej zásobovacej činnosti nákupom tovaru, má umožnené zúčastniť sa aj súťaže a nijakým spôsobom neohrozuje alebo nedáva do rizika svoj majetok, nakoľko v rámci propagačnej súťaže nevkladá svoje peniaze do hry, t.j. neposkytuje finančné prostriedky inej inštitúcii, ale vkladá ich do nákupu tovaru pre svoju potrebu (za svoje peniaze dostane ekvivalent v tovare alebo v službe). 
Hazard je situácia, ktorá predstavuje určitú mieru rizika, najmä vo vzťahu k majetku a na tomto princípe spočíva aj hazardná hra. 
Vzhľadom k tomu, že propagačné súťaže ako bežný marketingový ťah podnikateľov nijakým spôsobom nenapĺňa znaky hazardnej hry, nie je namieste, aby propagačná súťaž bola charakterizovaná ako hazardná hra a zaradená do zákona o hazardných hrách. 
Doteraz v platnom zákone o hazardných hrách v zmysle § 3 ods. 5, propagačné súťaže vylúčené z hazardných hier tak, že sa vyslovene nepovažujú za hazardné hry. 
Propagačná (spotrebiteľská) súťaž je štandardným, tradičným, dôveryhodným a spotrebiteľsky pozitívne prijímaným nástrojom reklamy. 
Občianskoprávna úprava, právna úprava ochrany spotrebiteľa ako aj etické kódexy v jednotlivých oblastiach vrátane Etického kódexu reklamnej praxe, dostatočne upravujú podmienky propagačných súťaží tak, aby neboli poškodzované práva výhercov, prípadne spotrebiteľov 
Zaradenie všetkých propagačných súťaží medzi hazardné hry nie je fakticky správne, lebo účastník hry sa nijakým spôsobom hazardne nespráva a subsumovanie všetkých spotrebiteľských hier pod hazard presúva (degraduje) postavenie spotrebiteľskej hry zo štandardného reklamného nástroja medzi extravagantné, ak nie nežiaduce reklamné nástroje. 
Napriek snahe o zvýšenie príjmu do štátneho rozpočtu, nejde o zvýšenie príjmu z hazardných hier ale o skryté spoplatnenie/zdanenie klasického reklamného nástroja, ktorý je navyše s najväčším pozitívnym efektom pre spotrebiteľa. Návrh zákona tak nezmyselne spoplatňuje prirodzenú komunikáciu medzi výrobcom/dovozcom a spotrebiteľom – tendencia zaťažovania takýchto vzťahov postupne výrazne sťaží podnikateľské prostredie paradoxne s negatívnym dopadom najmä na spotrebiteľov a celú spoločnosť. 
Slovenská poľnohospodárska a potravinárska komora teda zásadne nesúhlasí s navrhovaným zákonom a žiada o vyňatie z celého návrhu zákona č. 175/2005 Z.z. spojenie „propagačné súťaže“. 
 	Z 	A	 	
SPPK 	čl. I bod 3 písm. t) a 4, 19, 22, 23, 57, čl. II ods. 1  
SPPK žiada vypustiť slová vzťahujúce sa na propagačnú súťaž. 

 	Z 	A	 	
SPPK 	čl. I bod 5, 7, 9, 20, 21, 36, 41, 42 
SPPK navrhuje vypustiť celý bod. 
 	Z 	A	 	
ÚV SR 	Bod 15.§ 10 ods. 5 písmeno d)  
Ziadam vypustit naviazanie charitatívnych loterii na prevadzkovanie hier podla pismen b,d,e. V pripade, ze sa obec rozhodne nepovolit prevadzkovanie takychto hier, takyto zakaz by nemal ovplyvnit prevazdkovanie charitativnej loterie, ktora moze byt prevadzkovana na narodnej urovni.  	Z 	A	 	
Asociácia kasín Slovenska	Vypustiť tento bod - V § 35 odseky 22 a 23 znejú: 
„(22) Informáciu o výhre je zakázané umiestňovať na vonkajšie časti prevádzok, v ktorých sú prevádzkované hazardné hry podľa § 3 ods. 2 písm. b), d) a e); takúto informáciu o výhre je možné umiestňovať len v interiéri prevádzok. Informáciu o výhre z hazardných hier podľa § 3 ods. 2 písm. b), d) a e) je rovnako zakázané uverejňovať v masovokomunikačných prostriedkoch.
Odôvodnenie:
- v princípe ide o rozdielny prístup k prevádzkovateľom HH, kde sú niektorí znevýhodnení.
- napríklad pokrové herne, kde budú aj výherné prístroje, budú môcť lákať zákazníkov na výhry na v pokrových turnajoch?
- nejasná formulácia – je masovokomunikačným prostriedkom web stránka prevádzkovateľa?
	Z	ČA
	Ustanovenie o zákaze umiestňovania reklamy bolo upravené. 
	
Asociácia prevádzkovateľov videohier	V Čl. I., bode č. 31 návrhu zákona ktorým sa mení a dopĺňa zákon 171/2005 Z. z. o hazardných hrách, v § 35 ods. 23 navrhuje MF SR: “V herni, ktorá nie je kasínom, je zakázané používať alkoholické nápoje.“.
Návrh Asociácie:
Navrhujeme toto navrhované ustanovenie, nahradiť ustanovením :
„V § 35 sa vypúšťa odsek 23.“.
Zdôvodnenie návrhu Asociácie:
Navrhované znenie zákona zavádza diskrimináciu medzi jednotlivými prevádzkovateľmi hazardných hier, nakoľko pri rovnakom druhu podnikania jednoznačne a neodvodnene zvýhodňuje prevádzkovateľov hazardných hier v kasínach a prevádzkach, ktoré nie sú herňou. Ďalej sme presvedčení, že zákaz podávať alkohol v herniach by viedol k vedomému porušovaniu zákona zo strany niektorých osôb prevádzkujúcich v herni pohostinské služby, čo by následne spôsobovalo daňové úniky na spotrebnej dani.
Zastávame názor, že podávanie alkoholu by malo byť buď celoplošne povolené alebo celoplošne zakázané, čo by dávalo rovnaký priestor na podnikanie všetkým prevádzkovateľom bez akejkoľvek diskriminácie, zvýhodňovania a deformácie podnikateľského prostredia.
Paragraf 35 ods. 23 by bol zo zákona po jeho novele vypustený.
	Z	A		
Asociácia prevádzkovateľov videohier	V Čl. I., bode č. 29 návrhu zákona ktorým sa mení a dopĺňa zákon 171/2005 Z. z. o hazardných hrách, v § 21 ods. 7 písm. c) navrhuje MF SR na konci bodku nahradiť bodkočiarkou a pripojiť slová: „vyjadrenie musí obsahovať počet technických zariadení alebo počet zariadení používaných pri prevádzkovaní videohier a lehotu platnosti vyjadrenia, ktorá nesmie byt dlhšia ako jeden kalendárny rok.“.
Návrh Asociácie:
Navrhujeme ustanovenie § 21 ods. 7 písm. c) upraviť tak, že sa na konci bodka nahradí bodkočiarkou a pripoja sa slová: „vyjadrenie, musí obsahovať rovnaký počet technických zariadení alebo rovnaký počet zariadení používaných pri prevádzkovaní videohier o aký žiadateľ obec požiadal a lehotu platnosti vyjadrenia, ktorá bude jeden kalendárny rok. Toto vyjadrenie musí obec vystaviť žiadateľovi do tridsiatich dní odo dňa požiadania o jeho vydanie.“.
Zdôvodnenie návrhu Asociácie:
Tu by sme chceli upozorniť na skutočnosť, kedy sa dáva obci možnosť zvýhodniť resp. poškodiť vybraného prevádzkovateľa hazardnej hry, nakoľko nevydaním daného vyjadrenia sa znemožní prevádzkovateľovi požiadať o dané miesta na MF. Tak isto chceme upozorniť na potenciálnu hrozbu, kedy sa na území obce môže začať „kupčiť“ s počtom hracích miest. Preto navrhujeme presne stanoviť povinnosť obce vydať vyjadrenie v stanovenej lehote a tak ako si o to žiadateľ požiadal. Zároveň navrhujeme presne zadefinovať lehotu platnosti takéhoto vyjadrenia, a to na jeden kalendárny rok.
Paragraf 21 ods. 7 písm. c) by po našej pripomienke mal nasledovné znenie „vyjadrenie, musí obsahovať rovnaký počet technických zariadení alebo rovnaký počet zariadení používaných pri prevádzkovaní videohier o aký žiadateľ obec požiadal a lehotu platnosti vyjadrenia, ktorá bude jeden kalendárny rok. Toto vyjadrenie musí obec vystaviť žiadateľovi do tridsiatich dní odo dňa požiadania o jeho vydanie.“.	Z	ČA	Ustanovenie bolo modifikované na základe pripomienok vznesených v rámci MPK.	
Asociácia prevádzkovateľov videohier	V Čl. I., bode č. 30 návrhu zákona ktorým sa mení a dopĺňa zákon 171/2005 Z. z. o hazardných hrách, v § 35 ods. 6 navrhuje MF SR doplniť: „ktorý na základe pracovného pomeru s prevádzkovateľom hazardnej hry vykonáva fyzická osoba trvale prítomná v herni.“.
Návrh Asociácie:
Navrhujeme navrhovanú úpravu uvedenú v čl. I  bode 30 návrhu zákona úplne vypustiť alebo ustanovenie v § 35 ods. 6 upraviť tak, že, za slovo dozor sa vkladá čiarka a slová „ktorý vykonáva fyzická osoba“ alebo ustanovenie v § 35 ods. 6 upraviť tak, že za slovo dozor sa vkladá čiarka a slová „ktorý na základe pracovného pomeru s osobou podľa § 12 písm. b) vykonáva fyzická osoba.“
Zdôvodnenie návrhu Asociácie:
Stály dozor herne je v súčasnosti v prevažnej väčšine prípadov pracovníkom prevádzkovateľa herne na pracovný alebo obdobný pomer. Títo pracovníci priamo zodpovedajú prevádzkovateľovi herne nakoľko disponujú hotovostnými prostriedkami (na vyplácanie výhier atd.) a ten má s nimi podpísané hmotné zodpovednosti, dáva im priame príkazy, udeľuje im dovolenku a v neposlednej rade ich prijíma a prepúšťa. Zavedením navrhovaného opatrenia by sa dramaticky skomplikovala situácia, kedy miesto prevádzkovateľa herne by museli zobrať pracovníka do pracovného pomeru prevádzkovatelia hazardnej hry, čo by spôsobilo nemalé problémy pri riešení každodenných prevádzkovo zamestnaneckých vzťahov. 
Súhlasíme s tým, aby pracovníci boli na pracovný pomer ale myslíme si že by tam mala byť možnosť aby tento pracovný pomer mohol byť uzavretý aj s prevádzkovateľom herne.
	Z	N	Spresnenie zmluvného  vzťahu medzi prevádzkovateľom a stálym dozorom v herni patrí k opatreniam smerujúcim k znižovaniu rizika vzniku závislosti na hazarde.	
Asociácia prevádzkovateľov videohier	1.	V Čl. I., bode č. 51 návrhu zákona ktorým sa mení a dopĺňa zákon 171/2005 Z. z. o hazardných hrách, v § 49 navrhuje MF SR znenie : „§ 49 znie: 

„§49

Ak budú prevádzkovatelia hazardnej hry prevádzkovať výherné prístroje v prevádzke, ktorá nie je herňou, môžu v takejto prevádzke umiestniť najviac dva výherné prístroje. Ak budú prevádzkovatelia hazardnej hry prevádzkovať výherné prístroje v herni, musia v nej umiestniť najmenej päť výherných prístrojov.“.
Návrh Asociácie:
Navrhujeme navrhovanú úpravu uvedenú v čl. I  bode 51 návrhu zákona zmeniť tak, že bude znieť nasledovne : „§ 49 znie: 
„§49
Ak budú prevádzkovatelia hazardnej hry prevádzkovať výherné prístroje v prevádzke, ktorá nie je herňou, môžu v takejto prevádzke umiestniť vrátane terminálov podľa § 51 ods. 6 zákona najviac štyri výherné prístroje. Ak budú prevádzkovatelia hazardnej hry prevádzkovať výherné prístroje v herni, musia v nej umiestniť najmenej päť výherných prístrojov vrátane terminálov podľa § 51 ods. 6 zákona.“.

2.	V Čl. I., bode č. 52 návrhu zákona ktorým sa mení a dopĺňa zákon 171/2005 Z. z. o hazardných hrách, v § 51 navrhuje MF SR doplnenie § 51 odsekmi 6 a 7, ktoré znejú:

„(6) Ak budú prevádzkovatelia hazardnej hry prevádzkovať videohry v prevádzke, ktorá nie je herňou, môžu v takejto prevádzke umiestniť najviac dva terminály. Ak budú prevádzkovatelia hazardnej hry prevádzkovať videohry v herni, musia v nej umiestniť najmenej  päť terminálov.
(7) Technické zariadenia obsluhované priamo hráčmi môžu byť prevádzkované len v herni.“.

Návrh Asociácie:
3.	Navrhujeme navrhovanú úpravu uvedenú v čl. I  bode 52 návrhu zákona zmeniť tak, že bude znieť nasledovne : § 51 sa dopĺňa odsekmi 6 a 7, ktoré znejú:

„(6) Ak budú prevádzkovatelia hazardnej hry prevádzkovať videohry v prevádzke, ktorá nie je herňou, môžu v takejto prevádzke umiestniť vrátane výherných prístrojov podľa § 49 zákona najviac štyri terminály. Ak budú prevádzkovatelia hazardnej hry prevádzkovať videohry v herni, musia v nej umiestniť najmenej päť terminálov vrátane výherných prístrojov podľa § 49 zákona.
(7) Technické zariadenia obsluhované priamo hráčmi môžu byť prevádzkované len v herni.“.

Zdôvodnenie návrhu Asociácie:
Pôvodne navrhovaná zákonná úprava neumožňuje prevádzkovať 3 a 4 ks terminálov videohier alebo výherných prístrojov alebo ich kombináciu, resp. neumožňuje prevádzkovanie terminálov a výherných prístrojov v jednej herni v počte menšom ako 10 kusov.
	Z	ČA
	Ustanovenia týkajúce sa počtov umiestnených zariadení  boli modifikované na základe pripomienok v rámci MPK.
	
Asociácia prevádzkovateľov videohier	Navrhujeme, aby sa v nastávajúcom legislatívnom procese zvážila možnosť vypustenia všetkých ustanovení, ktoré ukladajú prevádzkovateľovi hazardných hier a to technických zariadení a zariadení používaných pri prevádzkovaní videohier na základe individuálnej licencie povinnosť vyžadovať a následne dokladovať k žiadosti o udelenie individuálnej licencie vyjadrenie stanoviska obce.

Zdôvodnenie návrhu Asociácie:
V zmysle platného zákona je obec oprávnená na svojom území zakázať prevádzkovanie hazardných hier, čo je jednoznačné a dostačujúce stanovisko samosprávy k prevádzkovaniu hazardných hier na svojom území.
Vypustením príslušných ustanovení by sa:
a)	naplnil zámer deklarovaný vládou materiálom : „Štátna politika v oblasti udeľovania licencií v pôsobnosti ústredných orgánov štátnej správy SR”,
b)	odstránil zbytočný administratívny úkon, nakoľko v zmysle platnej legislatívy nemá záporné vyjadrenie obce účinok na udelenie individuálnej licencie,
c)	prevádzkovateľ hazardnej hry by nebol zaťažený poplatkami za vydanie vyjadrenia, ktoré by musel uhradiť aj v prípade záporného vyjadrenia obce.

b, 

Ak by bod a), zásadnej pripomienky č. 5 nebol prijateľný, navrhujeme:

V Čl. II. bod 2 návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 171/2005 Z. z. o hazardných hrách a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov a ktorým sa mení zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 145/1995 Z. z. o správnych poplatkoch v znení neskorších predpisov, ktorý znie:

2. V sadzobníku správnych poplatkov časti VIII. Finančná správa a obchodná činnosť sa v položke 140 dopĺňa písmeno f), ktoré znie:

„f) vydanie vyjadrenia k umiestneniu technických zariadení alebo zariadení používaných pri prevádzkovaní videohier, za každé technické zariadenie alebo zariadenie používané pri prevádzkovaní videohier...................80 eur.“.

navrhujeme upraviť nasledovne:

2. V sadzobníku správnych poplatkov časti VIII. Finančná správa a obchodná činnosť sa v položke 140 dopĺňa písmeno f), ktoré znie:

„f) vydanie vyjadrenia k umiestneniu technických zariadení alebo zariadení používaných pri prevádzkovaní videohier...........................................80 eur.“.

Odôvodnenie :

Asociácia považuje povinnosť platiť aj za vyjadrenie, ktoré nebude kladné, za diskriminačné a zbytočne zvyšujúce náklady prevádzkovateľov.

Z dôvodovej správy k návrhu Zákona o hazardných hrách ako aj zo samotného znenia návrhu Zákona o hazardných hrách, ktorým sa mení Zákon o správnych poplatkoch, nie je jednoznačné, či sa má poplatok platiť za každé technické zariadenie alebo zariadenie používané pri prevádzkovaní videohier, resp. za vydanie vyjadrenia (listiny) ako celku, bez ohľadu na počet technických zariadení alebo zariadení používaných pri prevádzkovaní videohier, o ktorých umiestnenie sa žiada.
	Z	ČA
	Ustanovenia boli modifikované na základe pripomienok v rámci MPK.
	
Asociácia prevádzkovateľov videohier	V Čl. I., bode č. 2 návrhu zákona ktorým sa mení a dopĺňa zákon 171/2005 Z. z. o hazardných hrách, v § 2 písm. o) MF SR nasledovnú úpravu:
V § 2 písmeno o) znie:
„o) herňou miestnosť alebo súbor miestností stavebne spolu súvisiacich a prepojených, špeciálne vybavených a zriadených na prevádzkovanie hazardných hier, v ktorej sa prevádzkujú najmä výherné prístroje, videohry alebo technické zariadenia obsluhované priamo hráčmi; herňa musí byť stavebne oddelený priestor so samostatným uzamykateľným vchodom,“.

Návrh Asociácie:
Navrhujeme toto navrhované ustanovenie § 2 písm. o) z návrhu zákona vypustiť a ponechať ustanovenie § 2 písm. o) zákona v pôvodnom znení:

o) herňou miestnosť alebo súbor miestností stavebne spolu súvisiacich a prepojených, špeciálne vybavených a zriadených na prevádzkovanie hazardných hier, v ktorej sa hrá najmä na výherných prístrojoch alebo na technických zariadeniach obsluhovaných priamo hráčmi; herňa musí byť umiestnená v oddelených priestoroch,

Zdôvodnenie návrhu Asociácie:
Podmienka uzamykateľnosti herne vyžaduje nemalé investície zo strany prevádzkovateľa, v mnohých prípadoch môže byť technicky neuskutočniteľná. Takéto úpravy nemusia byť vôbec riešiteľné z hľadiska súčasnej dispozície.
Zároveň trvalé uzatváranie a oddeľovanie hráčov nie je vhodné. Vnímanie herní ako samostatných uzamknuteľných celkov môže u verejnosti vytvárať dojem, že sa jedná o priestor bez kontroly verejnosti používaný na nelegálnu a kriminálnu činnosť.
	Z	N	Spresnenie vymedzenia pojmu  herňa súvisí s opatreniami smerujúcimi k znižovaniu rizika vzniku závislosti na hazarde.	
Asociácia spoločností prevádzkujúcich kurzové stávky v SR 	K bodu 9 návrhu zákona, ktorým sa vkladá nový paragraf -  §9 b –Propagačné súťaže – na konci znenia tohto paragrafu navrhujeme doplniť text:
Za propagačnú súťaž  podľa tohto ustanovenia  sa nepovažuje  hazardná hra, ktorú prevádzkuje  prevádzkovateľ hazardnej  hry podľa § 3 ods. 2 písm. a) až i),  na ktorú má vydanú individuálnu licenciu podľa § 20 tohto zákona, ak táto hazardná hra  slúži  ako podpora pre hazardné hry podľa § 3 ods. 2 písm. a) až i) tohto zákona a súčasne  táto hra je schválená v hernom pláne prevádzkovateľa , pričom na účasť v takejto hre  musí hráč  splniť  iba podmienky potrebné na účasť v hazardnej hre podľa § 3 ods.2 písm. a) až i).
Zdôvodnenie:
Pri významných športových udalostiach prevádzkovatelia hazardných hier často pripravujú rôzne „podporné“ hry pre stávkujúcich, ktorých zámerom je zvýšiť príjmy tej-ktorej hazardnej hry – teda herné vklady prevádzkovateľa hazardnej hry, a zároveň aj príjmy štátneho rozpočtu, nakoľko odvod do štátneho rozpočtu je počítaný ako percento z vkladov. Stávkujúci v nich musia splniť podmienky, za ktorých sa nimi podané stávky zaradia do vyhodnotenia takejto hry a môžu získať výhru. Podmienky takejto hry sú presne zadefinované v hernom pláne prevádzkovateľa hazardnej hry a schválené ministerstvom. Okrem toho prevádzkovatelia hazardných hier vo vysokej miere prekračujú štandard, ktorý je vyžadovaný pri prevádzkovaní propagačných súťaží, majú vydanú individuálnu licenciu a majú vinkulované oveľa vyššie finančné prostriedky ako vyžaduje zákon pre propagačné súťaže.
	O	ČA	Propagačné súťaže boli z návrhu zákona vypustené.	
Asociácia spoločností prevádzkujúcich kurzové stávky v SR	K bodu 37. návrhu zákona - § 37 ods. 1. písm. e) 
Asociácia spoločností prevádzkujúcich kurzové stávky nerozporuje zvýšenie odvodov o ďalších 0,5% napriek tomu, že sa jedná už o druhé navýšenie odvodov za posledných 15 mesiacov, pričom celkové  navýšenie predstavuje  výšku 20%. Zvýšenie odvodového zaťaženia bude mať za následok  zhoršenie hospodárskych výsledkov našich spoločností.  Dovoľujeme si upozorniť, že pri akomkoľvek ďalšom  zvyšovaní daňového a odvodového zaťaženia budeme musieť s vysokou pravdepodobnosťou pristúpiť k redukcii pracovných síl.  
Zdôvodnenie:
Aj keď nám štát už 2-krát zvýšil odvody, sme pripravení tieto odvody kompenzovať hlavne zvyšovaním efektivity našej práce, rozhodne nie prepúšťaním. Chceme takto podporiť  konsolidáciu verejných financií. Tiež chceme udržať zamestnanosť v „hladových dolinách“. Na druhej strane veríme, že v najbližších rokoch sa už odvody zvyšovať nebudú, aby sme aj naďalej mohli zamestnávať tisícky ľudí.	O	A		
Asociácia zábavy a hier 	Návrh č. 31 znie:  v § 35 odsek 23 sa navrhuje:
„(23) V herni, ktorá nie je kasínom, je zakázané požívať alkoholické nápoje.".
Návrh AZAH: ods. 23 - vypustiť 
Odôvodnenie: Upozorňujeme, že uvedené ustanovenie bude mať určite za následok výpadok odvodov do štátneho rozpočtu a obcí. Herňa nebude môcť konkurovať iným obdobným prevádzkam. Práve v herniach, ktoré sú špeciálne určené na prevádzkovanie hazardných hier a v tomto návrhu zákona je ich prevádzkovanie ešte výraznejšie sprísňované, sa nachádza najväčší počet výherných zariadení. Logicky pri tomto znevýhodnení bude prichádzať k zatváraniu jednotlivých prevádzok z dôvodu finančnej nerentability, čo bude mať za následok výpadok predpokladaných odvodov. Uvedené ustanovenie zavádza medzi prevádzkovateľov hazardných hier nerovnaké podmienky a to takým spôsobom, že zvýhodňuje kasína a pohostinstvá a výrazne škodí herniam. Ministerstvo financií SR týmto zákonom doslova vnáša priamu diskrimináciu medzi samotných prevádzkovateľov hazardných hier a to tak, že v kasínach a pohostinstvách bude konzumácia alkoholických nápojov naďalej možná a v herniach konzumácia alkoholu možná nebude. Týmto opatrením upiera návštevníkom herní dostupnost' základných služieb, ktoré mu ponúka akékoľvek iné obdobné podnikatel'ské prostredie (bary, kaviarne, pohostinstvá, kluby a podobne), čo výrazne diskriminuje výraznú skupinu podnikateľov v tomto sektore. Z uvedeného dôvodu, toto ustanovenie navrhujeme vypustiť.
	Z	A		
Asociácia zábavy a hier	Návrh č. 29 znie:  v § 21 ods. 7 písm. c) sa  na konci bodka nahrádza bodkočiarkou a pripájajú sa tieto slová: „vyjadrenie musí obsahovať počet technických zariadení alebo počet zariadení používaných pri prevádzkovaní videohier a lehotu platnosti vyjadrenia, ktorá nesmie byť dlhšia ako jeden kalendárny rok.“.  
Návrh AZAH: ust. § 21 ods. 7 písm. c) ponechať v súčasnom platnom znení
 Odôvodnenie: Podľa nášho názoru táto skutočnosť je v rozpore jednak s dobou licencie, ktorú Ministerstvo financií SR pre tento druh hazardu udeľuje a jednak znemožňuje prevádzkovateľovi spracovať návrh biznis plánu na ďalší kalendárny rok, nakoľko je na ľubovôli obce či na ďalší rok vydá rozhodnutie, alebo nie, čo v konečnom dôsledku môže spôsobiť prevádzkovateľovi značné škody (požiadavka finančných zdrojov, ako napr. úver a pod., nákup terminálov, serverov a pod.).
Čo sa týka právnych aspektov, je treba povedať, že v správnom konaní o vydanie individuálnej licencie na prevádzkovanie videohier, rozhoduje Ministerstvo financií SR ako ústredný správny orgán, ktorý vydáva rozhodnutie s celoslovenskou pôsobnosťou a preto nemôže obec ako najnižší orgán správnej hierarchie rozhodovať o veci, ktorá je kompetenciou Ministerstva financií SR.  S vyjadrením obce s umiestnením technických zariadení obsluhovaných priamo hráčmi alebo zariadení používaných pri prevádzkovaní videohier sa nespája žiadne zákonom priznané právo, právom chránený záujem alebo povinnosť a z tohto dôvodu podľa nášho názoru nie je jeho vydanie možné ani podmieňovať zaplatením správneho poplatku. 
	Z	ČA	Ustanovenia boli modifikované na základe pripomienok v rámci MPK.	
Asociácia zábavy a hier	Návrh Čl. II, bod. 2, doplnenie 140 o písm. f), ktoré znie:
„f) vydanie vyjadrenia k umiestneniu technických zariadení alebo zariadení používaných pri prevádzkovaní videohier, za každé technické zariadenie alebo zariadenie používané pri prevádzkovaní videohier ........................................................  80 eur.“
Návrh AZAH: navrhované znenie tohto bodu:
 „f) vydanie vyjadrenia k umiestneniu technických zariadení alebo zariadení používaných pri prevádzkovaní videohier, za každé vyjadrenie bez ohľadu na počet technických zariadení alebo počet zariadení používaných pri prevádzkovaní videohier v ňom uvedených ............................................................................. 80 eur.“
Odôvodnenie: Uvedené ustanovenie, keď za každé technické zariadenie alebo zariadenie používané pri prevádzkovaní videohier treba uhradiť 80 €, je nelogické, lebo sa týka administratívneho úkonu, ktorý neovplyvní či sa týka jedného alebo sto zariadení. Prevádzkovateľom podstatným spôsobom zvyšuje  náklady, nehovoriac o tom, že v sebe skrýva potenciálnu „šikanu“ prevádzkovateľov. Preto navrhujeme uhrádzať 80 € za každé vydané vyjadrenie bez ohľadu na počet technických zariadení alebo počet zariadení používaných pri prevádzkovaní videohier v ňom uvedených.
	O	ČA	Ustanovenia boli modifikované na základe pripomienok v rámci MPK.	
Asociácia zábavy a hier	Návrh č. 30 znie: v § 35 ods. 6 sa za slovo „dozor“ vkladajú čiarka a slová „ktorý na základe pracovného pomeru s prevádzkovateľom hazardnej hry vykonáva fyzická osoba trvale prítomná v herni“. 
Návrh AZAH: v § 35 ods. 6 sa za slová s prevádzkovateľom hazardnej hry vložiť slová: „alebo s právnickou resp. fyzickou osobou, ktorá na základe zmluvy vykonáva pre prevádzkovateľa činnosti súvisiace so zabezpečením hazardných hier“, zabezpečením hazardných hier“.  
§ 35 ods.6 po úprave bude znieť:
 „(6) Účasť na hazardných hrách je zakázaná osobám mladším ako 18 rokov. Prevádzkovateľ hazardnej hry je povinný vykonať opatrenia, aby sa takéto osoby nemohli zúčastňovať hazardných hier.
Prevádzkovateľ hazardnej hry a orgán dozoru má právo na tieto účely požadovať predloženie preukazu totožnosti. Ak sa hazardné hry prevádzkujú v herni, prevádzkovateľ takýchto hazardných hier je povinný vykonávať v herni stály dozor, ktorý na základe pracovného pomeru s prevádzkovateľom hazardnej hry, alebo s právnickou resp.  fyzickou osobou, ktorá na základe zmluvy vykonáva pre prevádzkovateľa činnosti súvisiace so zabezpečením hazardných hier, vykonáva fyzická osoba trvale prítomná v herni; prevádzka herne sa riadi prevádzkovými pravidlami herne.“
Odôvodnenie: V prevádzke bežne prevádzkuje hazardnú hru, viacero prevádzkovateľov – súbežne ,,riešiť" pracovnoprávne vzťahy s pracovníkom – dozor v herni, nie je možné, nakoľko sa nedá ,,vyčleniť" práca pre jednotlivého prevádzkovateľa ad hoc. Z uvedeného dôvodu majú prevádzkovatelia uzatvorené  mandátne zmluvy, v zmysle Obchodného zákonníka, podľa ustanovení § 566 a násl. ustanovení. Mandátnou zmluvou sa mandatár zaväzuje, že pre mandanta v jeho mene na jeho účet zariadi za odplatu  záležitosť uskutočnením právnych úkonov v mene, alebo uskutočnením inej činnosti a mandant sa zaväzuje zaplatiť mu za odplatu.
Nelegálnu prácu rieši zákon č. 82/2005 Z. z. o nelegálnej práci a nelegálnom zamestnávaní v znení neskorších predpisov.
	O	N	Spresnenie zmluvného  vzťahu medzi prevádzkovateľom a stálym dozorom v herni patrí k opatrením smerujúcim k znižovaniu rizika vzniku závislosti na hazarde.	
Asociácia zábavy a hier	Návrh č. 15 znie: V §10 ods. 5 písmeno d) znie: „d) môže ustanoviť všeobecne záväzným nariadením, že hazardné hry podľa § 3 ods. 2 písm. b), d), e), h) a i) nie je možné prevádzkovať na jej území a toto všeobecne záväzné nariadenie obce musí platiť na celom území obce a musí sa vzťahovať na všetky hazardné hry podľa § 3 ods. 2 písm. b), d), e), h) a i); na prevádzkovateľa hazardnej hry, ktorému bola udelená individuálna licencia na prevádzkovanie obcou zakázanej hazardnej hry pred nadobudnutím účinnosti všeobecného záväzného nariadenia sa toto všeobecné záväzné nariadenie nevzťahuje do doby skončenia platnosti tejto individuálnej licencie.“.
Návrh AZAH: vypustiť a primerane upraviť v prechodných ustanoveniach
Odôvodnenie: Zastávame názor, že túto právomoc je treba obciam zobrať, nakoľko uvedená norma aj v jestvujúcom zákone je v rozpore s ústavou SR a to so znením čl. 35 ústavy, kde je zakotvené právo slobodne podnikať a uskutočňovať inú zárobkovú činnosť. 
Takéto všeobecne záväzné nariadenie  obce môže predstavovať zásah do hospodárskej súťaže, napr. § 39 (zákona č. 136/2011 Z. z. v platnom znení) garantuje, že obec pri výkone samosprávy nesmie zjavnou podporou zvýhodniť určitého podnikateľa, alebo iným spôsobom obmedzovať hospodársku súťaž - ktorá  je chránená zákonom č. 136/2001 Z. z. o ochrane hospodárskej súťaže a o zmene a doplnení zákona Slovenskej národnej rady č. 347/1990 Zb. o organizácii ministerstiev a ostatných ústredných orgánov štátnej správy Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov („orgány štátnej správy a  obce nesmú vlastnými opatreniami, zjavnou  podporou  alebo  inými  spôsobmi  obmedzovať  hospodársku súťaž“) a tiež aj v kapitole II oddielu V Európskej dohody o pridružení - rozpor s Ústavou SR – výklad a uplatňovanie  ústavných zákonov, zákonov a ostatných všeobecne záväzných právnych predpisov musí byť v súlade s ústavou, ktorá garantuje výkon podnikateľskej činnosti. V prechodných ustanoveniach by obce do 1.apríla 2013, zosúladili prijaté VZN s týmto zákonom.
	O	N	Podľa názoru predkladateľa navrhované ustanovenia nie sú  v rozpore s Ústavou SR.	
Asociácia zábavy a hier	Návrh č. 40 znie: V §37 ods. 1 písm. l) sa číslo „3 900“ nahrádza číslom „4 200“.
Stanovisko AZAH: Celkový odvod z videohry sa bude skladať zo sumy 4 200 (odvod do štátneho rozpočtu) a 800 (odvod do rozpočtu obce) za 1 kus videohry na 1 kalendárny rok, čo je spolu 5 000 eur. 
Návrh AZAH: Navrhujeme iné prerozdelenie sumy 5 000 eur medzi štátny rozpočet a obec, ktoré by spravodlivejšie zohľadňovalo skutočnosť, že hazardná hra sa prevádzkuje na území obce, tzn. že aj výnos zo spomínanej výšky odvodu (t.j. 5 000 eur) by mal byť pre obce adekvátne vyšší. 
Odôvodnenie: posledné zvyšovania paušálnych odvodov sa prevažne týkali len odvodov do štátneho rozpočtu a do rozpočtu obcí sa takmer nezvyšovali. Preto navrhujeme spomínané iné rozdelenie paušálnych odvodov do ŠR a obcí, ktoré by pomohlo riešiť nedostatok finančných prostriedkov v rozpočtoch obcí. Dovoľujeme si upozorniť, že štát by tým neprišiel o žiadne finančné prostriedky zo štátneho rozpočtu, nakoľko by si pomyselný výpadok v štátnom rozpočte dokázal vykryť v rámci konsolidácie verejných financií.
	O	N	Úprava nebola súčasťou predloženého návrhu,  nad rámec zámeru predkladateľa.	
Asociácia zábavy a hier	Doplňujúci návrh AZAH: v § 48 ods. 1 písm. e) navrhujeme nahradiť slová:
„štyri sekundy“ slovami „tri sekundy“ a ponechať v platnosti stav, ktorý je platný pre prevádzkovanie výherných prístrojov v tomto roku.
Po zmene navrhovaná právna úprava znie: § 48 ods. 1  výherný prístroj podľa § 7 musí spĺňať tieto požiadavky: písm. e) znie:  „Čas, ktorý uplynie medzi okamihom začatia a ukončenia jednej hazardnej hry je najmenej tri sekundy; to neplatí pre výherné prístroje prevádzkované v kasíne.“
Ďalej vynechať písm. h): „čas od vyplatenia výhry do začatia d'alšej hry musí byť najmenej 15 sekúnd.“ To znamená, že § 48 ods. 1 bude mať písmená a) až g). V tejto súvislosti treba vypustiť §58 g, odst. 1) „Osvedčenia o výherných prístrojoch možno použiť poslednýkrát v konaní o udelení  individuálnej licencie pre rok 2012.“

Odôvodnenie: Táto doterajšia úprava by v nových podmienkach nemala význam, pretože je veľmi ľahké nahradiť výherný prístroj za videohru, alebo za iné podobné terminály, ktoré tieto obmedzenia nemajú. Účel, ktorý zákonodarca sledoval zmenou tohto ustanovenia, spomaliť priebeh hazardnej hry na výherných prístrojoch o jednu sekundu je v hrubom nepomere s povinnosťou, ktorá vyplýva pre prevádzkovateľov hazardných hier a to zabezpečiť  vydania nových Osvedčení na prevádzkovanie výherných prístrojov zo strany poverených skúšobní.  Sme toho názoru, že doterajšia regulácia priebehu hazardnej hry na výherných prístrojoch v podobe troch sekúnd je v plnom rozsahu postačujúca a predĺženie tohto intervalu o jednu sekundu vzhľadom na výšku nákladov s touto zmenou spojených je neúmerná a zbytočná. 
	O	N
	Úprava nebola súčasťou predloženého návrhu, nad rámec zámeru predkladateľa.	
Asociácia zábavy a hier	k bodu 51 a 52 návrhu zákona, ktorým sa menia ust. § 49 a ust. § 51 ods. 6 zákona.
Vyjasniť legislatívny zámer predkladateľa novely v súvislosti so stanovením maximálneho počtu výherných prístrojov a terminálov videohry prevádzkovaných v pohostinstvách a stanovením minimálneho počtu výherných prístrojov a terminálov videohry prevádzkovaných v herniach.
	O	A		
Finančné riaditeľstvo SR	§ 3 ods. 7
Upraviť znenie nasledovne :
„ (7) Prevádzkovanie zahraničných hazardných hier na území Slovenskej republiky sa zakazuje. Na území SR sa zakazuje aj sprostredkovanie činností  potrebných na realizáciu zahraničnej hazardnej hry.“
Odôvodnenie : 
 Pod prevádzkovaním hazardnej hry sa rozumie vykonávanie alebo zmluvné zabezpečenie vykonávania činností potrebných na realizáciu hazardnej hry /§ 2 písm. b) zákona/. Takýmito činnosťami sú aj predaj žrebov, prijímanie stávok, výplata výhier, teda činnosti, ktoré sa opakovane spomínajú v druhej vete pôvodného znenia tohto ustanovenia. 
Druhá veta hovorí, že sa zakazuje predaj žrebov, príjem stávok a výplata výhier, v hazardných hrách podľa § 3 ods. 2  (to sú všetky druhy hazardných hier podľa zákona), ktorých prevádzkovateľom je zahraničný subjekt (subjekt so sídlom v zahraničí). K takejto situácii legálne nemôže dôjsť, lebo  v  SR môže byť na prevádzkovanie hazardnej hry udelená individuálna licencia len právnickej osobe so sídlom na území SR - § 17 ods. 1  a naviac,  musí to byť spoločnosť s ručením obmedzeným alebo akciová spoločnosť - § 20 ods.1. Teda tu prichádza do úvahy len prevádzkovanie zahraničnej hazardnej hry len na základe licencie udelenej iným štátom, a to je v zmysle prvej vety zakázané ...  pri ktorých sú vklady uhrádzané do zahraničia. Tento dovetok je bezvýznamný, nakoľko takéto prevádzkovanie hazardnej hry je prvou vetou zakázané, a preto nie je rozhodujúce, či sú vklady uhrádzané do zahraničia alebo na území SR. 
	O	N
	Aktuálne znenie považuje MF SR za  presnejšie.	
Finančné riaditeľstvo SR	§ 10 ods. 3 písm. c)  
Upraviť znenie nasledovne :
„c) mesačne aktualizuje údaje informačného systému v oblasti hazardných hier a údaje z neho predkladá do 10 dní po aktualizácii ministerstvu, v rozsahu a spôsobom, ktorý určí ministerstvo; ročné údaje za predchádzajúci kalendárny rok vtom istom rozsahu predkladá ministerstvu do 15 dní po ročnom vyúčtovaní odvodov,“.
Odôvodnenie:
FR SR mesačne neaktualizuje informačný systém, ale údaje v informačnom systéme. 	O	A		
Finančné riaditeľstvo SR	§ 10 ods. 3   
V § 10 ods. 3 doplniť písmeno g), ktoré znie :
„g) môže vykonávať dozor nad dodržiavaním tohto zákona, iných všeobecne záväzných právnych predpisov a podmienok určených v licencii udelenej alebo vydanej podľa tohto zákona ministerstvom alebo obcou,“. 
Odôvodnenie:
Tak, ako má zákonom stanovenú možnosť vykonávať dozor ministerstvo, ustanoviť túto možnosť aj nadriadenému orgánu daňových úradov, t.j. Finančnému riaditeľstvu SR.	O	N
	Úprava nebola súčasťou predloženého návrhu nad rámec zámeru predkladateľa	
Finančné riaditeľstvo SR	§ 21 ods. 3 písm. d) a § 21 ods. 4 písm. c) 
Vymazať slová „súhlas obce“ a nahradiť slovami „vyjadrenie obce.“ 
Odôvodnenie:
Doteraz platná právna úprava zákona uvádzala nerovnakým spôsobom podmienky pri prevádzkovaní rôznych druhov hazardných hier, tak ako je uvedené v § 21 ods. 5 písm. i), v § 21 ods. 7 písm. c). 	O	N
	Úprava nebola súčasťou predloženého návrhu, nad rámec zámeru predkladateľa.	
Finančné riaditeľstvo SR	§ 35 ods. 11 
Za slovo „videohry“ v prvej aj druhej vete doplniť slová „stávkové hry, charitatívne lotérie.“ 
Odôvodnenie:
Doteraz platná právna úprava zákona nevylučuje v uvedených priestoroch prevádzkovať napr. kurzové stávky, ktoré sú prevádzkované pomocou terminálov (samoobslužné terminály prijímajúce vklady a vyplácajúce výhry). Aj prevádzkovanie týchto druhov hier je potrebné v uvedených priestoroch zakázať.	O	N
	Úprava nebola súčasťou predloženého návrhu, nad rámec zámeru predkladateľa.	
Finančné riaditeľstvo SR	§ 37 ods. 11
Upraviť znenie druhej vety nasledovne :                                                                        
„Ak prevádzkovateľ hazardnej hry pri podaní ročného vyúčtovania nepožiada písomne správcu odvodu o vrátenie preplatku, ten sa stane preddavkom odvodu za ďalší kalendárny rok.“
Odôvodnenie:
V zákone je potrebné z dôvodu jednoznačnosti v správe odvodov stanoviť termín na možnosť požiadať o vrátenie preplatku.
	O	N	Aktuálnu úpravu považuje MF SR za postačujúcu.	
Finančné riaditeľstvo SR	§ 37 ods. 13 
V druhej vete za slovom „na“, zrušiť slová „celý eurocent nahor“  a nahradiť ich slovami „desiatky eurocentov nadol „
Odôvodnenie :
Zjednotenie so spôsobom zaokrúhľovania dane, preddavku na daň, úroku z omeškania, atď., podľa  § 161 zákona č. 563/2009 Z.z. o správe daní (daňový poriadok).
	O	A		
Finančné riaditeľstvo SR	§ 54 ods. 2 
 V texte zmeniť znenie tretej vety nasledovne :
„Úrok z omeškania sa zaokrúhľuje na desiatky eurocentov nadol.“
Odôvodnenie :
Zjednotenie so spôsobom zaokrúhľovania dane, preddavku na daň, úroku z omeškania, atď., podľa  § 161 zákona č. 563/2009 Z.z. o správe daní (daňový poriadok).	O	A		
Finančné riaditeľstvo SR	§ 57 
Za ods. 3 vložiť nový ods. 4 v nasledovnom znení:
„ (4) Na správu odvodov do štátneho rozpočtu vyplývajúcu z tohto zákona sa primerane použijú ustanovenia osobitného predpisu 24).“
Doterajšie ods. 4 a 5 prečíslovať na ods. 5 a 6.
Do prehľadu predpisov doplniť :
24) Zákon č. 278/1993 Z.z. o správe majetku štátu v znení neskorších predpisov.
Odôvodnenie:
Na základe zákona č. 278/1993 Z.z. o správe majetku štátu v znení neskorších predpisov sa riešia nevymožiteľné nedaňové nedoplatky vyplývajúce zo zákona o hazardných hrách. 	O	N

	Aktuálny právny stav umožňuje orgánom dozoru využitie postupov upravených v citovanom právnom predpise.	
TIPOS, n.l.s., a.s.	K článku I bod 2, 31, 51 a 52 Novely

V § 2 žiadame písmeno o) uviesť v tomto znení:

„o) herňou  miestnosť alebo súbor miestností stavebne spolu súvisiacich a prepojených, špeciálne vybavených a zriadených na prevádzkovanie hazardných hier, v ktorej sa prevádzkujú najmä výherné prístroje, videohry alebo technické zariadenia obsluhované priamo hráčmi, a to najmenej v počte päť  kusov; herňa musí byť stavebne oddelený priestor so samostatným uzamykateľným vchodom,“.

V § 35 žiadame odseky 22 a 23 uviesť v tomto znení:

,,(22) Výherný prístroj, technické zariadenie obsluhované priamo hráčmi a videohru možno prevádzkovať iba v herni; to neplatí pre výherný  prístroj a  videohru, ktoré sa prevádzkujú v miestnosti alebo súbore miestností stavebne spolu súvisiacich alebo prepojených, ak ich počet nepresiahne dva kusy.

(23) Informáciu o výhre z hazardných hier podľa § 3 ods. 2 písm. b), d) a e) je zakázané uverejňovať v masovokomunikačných prostriedkoch alebo umiestňovať na vonkajšiu časť prevádzky, v ktorej sú tieto hazardné hry prevádzkované alebo ju iným spôsobom verejne propagovať; takúto informáciu o výhre je možné umiestňovať len v interiéri prevádzky.“.

V nadväznosti na uvedené úpravy sa vypúšťa navrhované znenie § 49 a navrhované znenie § 51 ods. 6 a 7 (t. j. body 51 a 52 návrhu Novely).

Odôvodnenie:

K § 2 písmeno o) a k § 35 ods. 22 (zohľadňujúc znenie účinné od 1. januára 2013):

Z bodov 51 a 52 osobitnej časti  dôvodovej správy vyplýva, že cieľom Novely je spresnenie podmienok  prevádzkovania vybraných hazardných hier tak, aby mimo herní bolo možné prevádzkovať   
-	najviac dva výherné prístroje (bod 51) 
-	najviac dva terminály  videohier (bod 52)

 a v herniach

-	 najmenej päť výherných prístrojov (bod 51) 
-	 najmenej päť terminálov videohier (bod 52).

Zároveň sa navrhuje prevádzkovať technické zariadenia obsluhované priamo hráčmi iba v herniach.

Podľa nášho názoru zámerom navrhovateľa Novely bolo na jednej strane regulovať, resp. obmedziť prevádzkovanie najmä v menších obciach, kde sa zdržujú aj sociálne slabšie skupiny obyvateľstva, a na strane druhej  sústrediť  výherné prístroje, videohry a technické zariadenia obsluhované priamo hráčmi do herní, ktoré sú ľahšie kontrolovateľné a sú tam stanovené presnejšie a prísnejšie podmienky na ich prevádzku  ako v pohostinstvách alebo kaviarňach.  Práve proti  negatívnym vplyvom  gamblerstva  na  sociálne  slabšie  skupiny  obyvateľstva,  na deti  a  mládež sa verejnosť najviac búrila, z čoho vznikla celá polemika o všeobecne záväzných nariadeniach obcí obmedzujúcich  prevádzkovanie hazardných hier.  V tejto súvislosti považujeme  za potrebné poukázať na skutočnosť,  že Novela iba kopíruje  stav platný do 31.12.2012, t.j.   možnosť  prevádzkovania štyroch hracích miest (2 výherné prístroje + 2 terminály videohier) mimo herne.

Z dôvodu zjednodušenia právnej úpravy a zabezpečenia jej určitosti, žiadame vykonať vyššie uvedené zmeny, ktorých cieľom je upraviť obmedzenia priamo v zákonnej definícii pojmu herňa a v prípade výherných prístrojov, technických zariadení obsluhovaných priamo hráčmi a videohier v spoločných ustanoveniach  k podmienkam  prevádzkovania  hazardných  hier. Uvedenou úpravou zanikne potreba spresnenia podmienok prevádzkovania hazardných hier v navrhovaných bodoch 51 a 52 Novely, ktoré je možné vypustiť bez náhrady.

K § 35 ods. 23 (zohľadňujúc znenie účinné od 1. januára 2013): 

Z dôvodu jednoznačného vymedzenia hazardných hier, na ktoré sa vzťahujú obmedzenia v oblasti reklamy, ako aj z dôvodu odstránenia opakovaného vymedzenia týchto hazardných hier v jednom odseku, žiadame formulačne upraviť znenie tohto bodu Novely.

Súčasne sa navrhovanou úpravou vypustí zo Zákona o hazardných hrách ustanovenie § 35 ods. 23 Zákona o hazardných hrách (ktoré je platné, ale ešte stále neúčinné) a ktorého predmetom je zákaz fajčenia a požívania alkoholických nápojov v herni, ktorá nie je kasínom.    

Sme toho názoru, že právna úprava obsiahnutá v § 35 ods. 23 Zákona o hazardných hrách v platnom znení je diskriminačná vo vzťahu k prevádzkovateľom herní, ktoré nie sú kasínom a ktorí sú diskriminovaní (a teda znevýhodňovaní) oproti prevádzkovateľom prevádzok, ktoré nie sú herňami a nie sú ani kasínami (napr. pohostinstvo s výhernými prístrojmi), v ktorých nie je ustanovený zákaz požívania alkoholických nápojov a fajčenia, pretože z dikcie zákona vyplýva, že zákaz požívania alkoholických nápojov sa vzťahuje len na herne, ktoré nie sú kasínom, ale nie na prevádzkarne, ktoré nie sú herňou a ani kasínom.

Taktiež je potrebné zohľadniť skutočnosť, že herne, v ktorých je povinnosť osobitného stáleho dohľadu, a teda vyššia miera kontroly vstupu mladistvých, majú byť diskriminované oproti iným prevádzkam, v ktorých nie je zabezpečená vyššia miera dozoru a kde existuje vyššie riziko negatívnych vplyvov na mladistvých. Toto konštatovanie je o to závažnejšie, že v prevádzkach, ktoré nie sú herňou, môžu byť umiestnené dva výherné prístroje (navrhované znenie § 49) a dva terminály (navrhované znenie § 51 ods. 6), t.j. celkovo až štyri „hracie miesta“. Ak herne, ktoré musia mať zabezpečený stály dozor prostredníctvom osoby v pracovnom pomere (navrhované znenie § 35 ods. 6) nebudú mať rovnaké podmienky, bude dochádzať k ich neodôvodnenej diskriminácii v porovnaní s inými prevádzkami. 

Obdobné konštatovanie platí aj vo vzťahu ku kasínam, v ktorých sa prevádzkujú stolové hry (tzv. „živé hry“), výherné prístroje, videohry a technické zariadenia obsluhované priamo hráčmi (všetky bez  zákonného obmedzenia výšky vkladov a výhier)  a ktoré  predstavujú   “najvyššiu možnú  formu hazardu“ a napriek tejto skutočnosti sa na nich predmetný zákaz nevzťahuje. 

Spoločnosť TIPOS, národná lotériová spoločnosť, a. s. je spoločnosťou, ktorá zo zákona prevádzkuje hazardné hry tvoriace štátnu lotériu a rovnako môže prevádzkovať aj iné hazardné hry. Jedna z prevádzkovaných hier (KLUB KENO) je určená najmä do herní, kde však v dôsledku predmetných limitov bude hra tohto typu pravdepodobne „ťažko predajná“, čo bude mať samozrejme vplyv aj na výsledky podnikateľskej činnosti a celkový prínos do štátneho rozpočtu.

Reálny  dopad  navrhovaného ustanovenia (zákaz fajčenia a pitia v herniach) by viedol podľa nášho  názoru  k znižovaniu obratu  v herniach a ich následného uzatvorenia, čo by malo negatívny dopad na zamestnanosť (napr. aj s ohľadom na povinnosť pre herňu zabezpečiť stály dozor prostredníctvom osoby v pracovnom pomere).

K článku I bod 2 Novely
V prípade, ak nebude akceptovaná naša zásadná pripomienka uvedená v bode 1 týchto pripomienok, žiadame návrh Novely doplniť o definíciu prevádzky. 

Odôvodnenie:

Definovanie tohto pojmu je dôležité s ohľadom na legislatívnu neurčitosť pojmu “prevádzka“ (ktorý zákonodarca používa v bode 51 a 52 Novely), a to aj pri zohľadnení možnosti aplikovania výkladu a contrario, teda pri aplikovaní takého výkladu, že za prevádzku podľa zákona by bolo možné považovať všetky priestory, ktoré nebudú spĺňať definíciu herne. 	Z	A		
TIPOS, n.l.s., a.s.	K článku II bod 2 Novely

Žiadame vypustiť bez náhrady. 

Odôvodnenie:

Sadzobník správnych poplatkov v položke 140 (VIII. Časť: Finančná správa a obchodná činnosť) určuje správny poplatok za udelenie individuálnej licencie na prevádzkovanie vymedzených hazardných hier. Určenie ďalšieho správneho poplatku považujeme za nadbytočné. 

Vláda  Slovenskej republiky  svojím uznesením č. 695 z  26. júna 2002 schválila Štátnu politiku v oblasti udeľovania licencií v pôsobnosti ústredných orgánov štátnej správy SR, ktorá zadefinovala celkovú koncepciu a smerovanie štátnej regulácie v oblasti udeľovania licencií a povolení. Táto licenčná politika zároveň navrhla aj konkrétne zmeny postupov v licenčnom konaní, s cieľom obmedziť subjektívne rozhodovanie, zabezpečiť transparentnosť, zlepšiť prístup k informáciám a zabezpečiť centrálnu kontrolu licenčného konania.

Súčasný Zákon o hazardných hrách bol prijatý na základe Koncepcie štátnej politiky v oblasti hazardných hier, ktorá bola prijatá dňa 17. februára 2004 uznesením Vlády Slovenskej republiky č. 135/2004. V uvedenom dokumente sú  obsiahnuté   hlavné ciele  koncepcie štátnej politiky a Zákona o hazardných hrách, medzi ktoré patrí aj zabezpečenie dôslednej implementácie štátnej licenčnej politiky do praxe.  

Sme toho názoru, že  účel a základné ciele zákonnej úpravy v oblasti hazardných hier, ktoré boli deklarované v uvedenom materiáli Vlády SR, a ktoré vyjadrujú filozofiu Zákona o hazardných hrách, by mali byť zákonodarcom rešpektované aj pri ďalších zákonných úpravách tejto oblasti.

Podľa Štátnej politiky v oblasti udeľovania licencií v pôsobnosti ústredných orgánov štátnej správy  SR:
„medzi všeobecné princípy udeľovania licencií patrí aj jednoduchosť licenčného konania, minimalizácia nákladov na rozhodovanie, minimalizácia nákladov žiadateľa a minimalizácia narušenia prirodzeného hospodárskeho prostredia.“
..............................
 
„Spoločné rozhodovanie viacerých orgánov štátnej správy prípadne posudky obce k licencii v pôsobnosti ministerstva nie je opodstatnené. V takomto prípade iba dochádza k neprehľadnosti licenčného konania a k obmedzeniu transparentnosti. V prípade spoločného rozhodovania je nejasná zodpovednosť za prijaté rozhodnutie. Legislatíva len zriedka upravuje spôsob a kritériá prijímania rozhodnutí a stanovísk týchto orgánov, rozhodnutia a stanoviská sa tak prijímajú subjektívnym posúdením a tak sa stráca charakter  nárokovateľnosti  licencie.“.
...............................

 „V licenčnom konaní môže rozhodovať len jeden orgán štátnej správy alebo samosprávy. Tieto požiadavky je nutné v prípade nárokových licencií a nárokových licencií s množstevným obmedzením obmedziť len na skutočne potrebné stanoviská, ktoré majú technický, zdravotný alebo podobný charakter.“.
.......................

„Požadovaným stanoviskám je nutné priznať záväzný charakter. Len v tomto prípade ich môže poskytovateľ licencie vyžadovať ako súčasť podmienok v licenčnom konaní. Nezáväzné stanovisko nemôže byť podkladom pre rozhodovanie o nárokových licenciách alebo nárokových licenciách s množstevným obmedzením.“.
  
Novo určený správny poplatok by patril medzi dodatočné náklady spojené s licenčným konaním, bez možnosti predvídať výsledok rozhodnutia. Určité náklady vyplývajú pre žiadateľa už zo samotnej existencie licenčného obmedzenia, preto primárnou snahou má byť eliminácia dodatočných (skrytých) nákladov. Licenčné obmedzenie znižuje flexibilitu ekonomických subjektov, byrokratické prekážky spomaľujú ich reakciu na zmeny vonkajších podmienok.

Podľa platnej právnej úpravy je vyjadrenie obce k umiestneniu týchto technických zariadení alebo zariadení používaných pri prevádzkovaní videohier nutné predložiť ako prílohu k žiadosti o udelenie licencie na prevádzkovanie hazardných hier prostredníctvom technických zariadení obsluhovaných priamo hráčmi a prevádzkovanie videohier. Právna úprava však nedefinuje, či takéto vyjadrenie musí byť pozitívne, a teda aj negatívne vyjadrenie nebráni udeleniu licencie. Spoplatnenie takéhoto vyjadrenia  bude pre žiadateľa predstavovať iba ďalšiu peňažnú záťaž v celom licenčnom procese.
	Z	ČA	Sprísnenie podmienok pri vydávaní vyjadrení obcí súvisí so zámerom predkladateľa  zvýšiť ingerenciu obcí v oblastí hazardných hier.  	
TIPOS, n.l.s., a.s.	K článku I bod 4 Novely
V § 3 ods. 1 odporúčame uviesť prvú vetu v tomto znení: 
„Hazardné hry sú hry, v ktorých hráč po zaplatení vkladu môže získať výhru, ak splní herným plánom alebo hracím poriadkom vopred určené podmienky; u propagačných súťaží sa zaplatenie vkladu nevyžaduje.“.
 
Odôvodnenie:
Navrhované všeobecné vymedzenie hazardných hier doplnené o propagačné súťaže evokuje skutočnosť, že propagačné súťaže nie sú hazardnými hrami, a tak pôsobí rozporne s § 3 ods. 2 Zákona o hazardných hrách v platnom znení; vzhľadom na uvedené navrhujeme formulačnú úpravu prvej vety.
	O	N	Aktuálny návrh považuje MF SR za  presnejší. 	
TIPOS, n.l.s., a.s.	K článku I bod 28 a 29 Novely
V návrhu Novely navrhujeme vymeniť obsah bodu 28, ktorý upravuje § 25 ods. 5 Zákona o hazardných hrách s obsahom bodu 29 upravujúcim § 21 ods. 7 písm. c) Zákona o hazardných hrách, tak aby neskoršie ustanovenie nebolo upravené pred skorším.
	O	A		
TIPOS, n.l.s., a.s.	K článku I bod 36 Novely
V § 36 ods. 3 odporúčame písmeno j) uviesť v tomto znení: 
„j) propagačných súťažiach suma vo výške najvyššej jednotlivej výhry uvedenej v hracom poriadku, najmenej však 30 % zo sumy všetkých výhier uvedených v hracom poriadku; pri nepeňažnej výhre sa suma finančnej zábezpeky určuje podľa vety pred bodkočiarkou z hodnoty nepeňažnej výhry, ktorej súčasťou je aj daň z pridanej hodnoty, príslušná spotrebná daň a aj clo a iné platby vyberané v rámci uplatňovania nesadzobných opatrení ustanovené osobitnými predpismi.“.

Odôvodnenie:BEZPREDMETNE
Výhrou v propagačnej súťaži môže byť aj nepeňažná výhra, preto je potrebné pri určení finančnej zábezpeky spresniť hodnotu výhry, ktorá má byť uvedená v hracom poriadku.	O	N	Propagačné hry boli z návrhu vypustené.	
TIPOS, n.l.s., a.s.	K článku I bod 41 Novely
Odporúčame zvýšiť výšku odvodov zo sumy výhier z propagačných súťaží uvedených v hracom poriadku, a to minimálne na 15% zo sumy výhier uvedených v hracom poriadku. 

Odôvodnenie:
Vzhľadom na skutočnosť, že výhry v lotériách a iných podobných hrách prevádzkovaných na základe povolenia vydaného podľa osobitných predpisov a obdobné výhry zo zahraničia podľa 
§ 9 ods. 2 písm. l) zákona č. 595/2003 Z. z. o dani z príjmov v znení neskorších predpisov, a po schválení návrhu Novely aj výhry z propagačných súťaží, by boli oslobodené od dani z príjmov vo výške 19%, považujeme odvody vo výške 5% zo sumy výhier z propagačných hier za nepomerne nízke vo vzťahu k dani z príjmu vo výške 19%, ktorá by inak bola vyrubená z výhry.	O	N	Propagačné hry boli z návrhu vypustené.	
TIPOS, n.l.s., a.s.	K článku I Novely 

Nad rozsah úpravy uvedenej v návrhu Novely,  odporúčame doplniť Novelu o tento nový bod:
„30. V § 35 ods. 5 slová “31. mája“ nahrádzajú slovami “30. júna“.“.

Ostatné body Novely navrhujeme prečíslovať.
Odôvodnenie:
Podľa zákona č. 431/2002 Z. z. o účtovníctve v znení neskorších predpisov (ďalej aj len ako “Zákon o účtovníctve“) musí byť účtovná závierka zostavená najneskôr do šiestich mesiacov po uplynutí účtovného obdobia, ak osobitný predpis neustanovuje jej skoršie zostavenie. Tým, že účtovná závierka je prílohou daňového priznania k dani z príjmov, musí byť k dispozícii zostavená účtovná závierka najneskôr do troch mesiacov po uplynutí účtovného obdobia (31. marca). V prípade, ak má obchodná spoločnosť predĺženú lehotu na podanie daňového priznania k dani z príjmov, ktorá môže byť predĺžená najviac o tri mesiace (30. júna), predlžuje sa obchodnej spoločnosti aj lehota na zostavenie účtovnej závierky. S ohľadom na uvedené odporúčame zosúladiť termín na uloženie  ročnej účtovnej závierky do registra  účtovných závierok podľa Zákona o hazardných hrách s termínmi upravenými v Zákone o účtovníctve.	O	A		
UMS 
(Únia miest Slovenska)	K bodu 15.: navrhujeme doplniť možnosť obce obmedziť všeobecne záväzným nariadením prevádzkovanie hazardných hier aj na časti územia, resp. v jednotlivých objektoch (historické centrum, pamiatkové objekty, blízkosť cirkevných objektov a pod.). 
		N	Z dôvodu zamedzenia selektívneho prístupu obce.  
	
UMS 	K bodu 16.: Navrhovaná právna úprava podľa nášho názoru nedostatočným spôsobom zabezpečuje zámer novely, ktorým je možnosť vstupovať do iných priestorov v užívaní alebo vo vlastníctve dozorovaného subjektu, ktorému nebola udelená alebo vydaná všeobecná licencia. Nie je nám jasné, či zo zákona máme právo kontrolovať priestory deklarované ako verejnosti (zákazníkom) neprístupné, prípadne využívané len na súkromné účely, pričom práve takéto priestory by mohli byť využívané k nelegálnemu prevádzkovaniu hazardných hier.		N	Zámerom je, aby orgány dozoru, ktorými sú aj obce, mohli vstupovať i do ďalších priestorov  súvisiacich s prevádzkovaním hazardných hier. 	
UMS 	K bodu 29.: navrhujeme uvádzanie počtu zariadení používaných pri prevádzkovaní hazardných hier a lehoty platnosti maximálne jeden kalendárny rok vo všetkých vyjadreniach a súhlasoch, ktoré vydáva obec podľa § 21 ods. 3 písm. d), ods. 4 písm. c), ods. 5 písm. i) a ods. 7 písm. c)  (z dôvodu zmeny, ktorú navrhujeme viď. nižšie, v sadzobníku správnych poplatkov). 
		ČA
	Ustanovenia boli modifikované na základe pripomienok v rámci MPK.	
UMS 	K bodom 34. a 35.: navrhujeme doplniť aj obec.
Navrhujeme, aby pri žiadosti o zníženie finančnej zábezpeky prevádzkovateľ hazardnej hry preukazoval vysporiadanie záväzkov aj voči obci (v prípade, že by existoval záväzok prevádzkovateľa voči obci, nebolo by možné finančnú zábezpeku znížiť bez úhrady záväzku obci). 
Taktiež navrhujeme, aby mohla byť použitá uvoľnená finančná zábezpeka aj na úhradu záväzkov prevádzkovateľa voči obci, rovnakým alebo obdobným spôsobom, ako je to určené pre daňové úrady.
		N	V prípade zavedenia takejto povinnosti pre prevádzkovateľov VP je nevykonateľné. 	
UMS 	K bodu 37.: navrhujeme zvýšiť odvod z kurzových stávok z hernej istiny do rozpočtu obce z 0,5 % na 0,6 %.
		ČA	Úprava sadzieb odvodov v prípade obcí nebola predmetom predloženého návrhu, príjmy obcí sú čiastočne riešené formou úpravy správnych poplatkov.	
UMS 	K bodu 39.: navrhujeme zvýšiť odvod do rozpočtu obce z technických zariadení obsluhovaných priamo hráčmi z 900 eur na 1000 eur za každé takéto technické zariadenie.
		ČA	Úprava sadzieb odvodov v prípade obcí nebola predmetom predloženého návrhu, príjmy obcí sú čiastočne riešené formou úpravy správnych poplatkov.	
UMS 	K bodu 40.: navrhujeme zvýšiť odvod do rozpočtu obce pri videohrách z 800 eur na 900 eur za každý terminál.
		ČA	Úprava sadzieb odvodov v prípade obcí nebola predmetom predloženého návrhu, príjmy obcí sú čiastočne riešené formou úpravy správnych poplatkov.	
UMS 	K čl. II
K bodu 2.:  v sadzobníku správnych poplatkov v časti VIII. Finančná správa a obchodná činnosť navrhujeme doplniť správny poplatok:
-	za udelenie súhlasu na umiestnenie stávkovej kancelárie podľa počtu zariadení vo výške 80 eur za každé zariadenie,
-	za udelenie súhlasu s prevádzkovaním binga vo výške 80 eur za každé takéto zariadenie,
-	za udelenie vyjadrenia k umiestneniu kasína vo výške 80 eur za akékoľvek zariadenie slúžiace na prevádzkovanie hazardných hier umiestnené v kasíne. 
Navrhujeme v Sadzobníku správnych poplatkov, položka 140 písm. a) bod 3. (správny poplatok za udelenie individuálne licencie na prevádzkovanie hazardných hier prostredníctvom výherných prístrojov) zvýšiť sadzbu z 1 493,50 eura na 1 600,- eur za každý výherný prístroj.
Odôvodnenie návrhu na zmenu výšky odvodov a správnych poplatkov do rozpočtu obce:Vyššie uvedené zvýšenie odvodov a správneho poplatku navrhujeme z dôvodu neustáleho medziročného poklesu príjmov do rozpočtu hlavného mesta (priemerne cca 250 000 eur) ako jedného zo zdrojov financovania všeobecne prospešných služieb. 
Pripravovanou novelou zákona, tak ako je navrhovaná MF SR, by došlo k opätovnému zvýšeniu odvodov, tak ako už aj v minulosti, len do štátneho rozpočtu, ale nie do rozpočtu obcí. 
Žiadame preto, aby odvody a správne poplatky do rozpočtu obcí boli zvyšované proporcionálne k navýšeniu odvodov a správnych poplatkov do štátneho rozpočtu. 

Návrh k novele
Bolo by vhodné zvážiť zakázanie umiestňovania „nepoužívaných“ zariadení v prevádzkach, o ktorých prevádzkovateľ tvrdí, že ich tu má umiestnené napr. preto, lebo nemá sklad alebo že ich využíva ako dekoráciu (domnievame sa, že môže dochádzať k uvedeniu do prevádzky v neskorých nočných hodinách, následne po vykonaných kontrolách, pre „stáleho zákazníka“ a pod.).		ČA	Príjmy obcí sú čiastočne riešené formou úpravy správnych poplatkov v čl. II tohto návrhu a v legislatívnom procese je t.č. návrh novely zákona č. 145/1995 Z.z., v ktorej je navrhnutá úprava poplatku pre výherné prístroje.