Vyhodnotenie medzirezortného pripomienkového konania

Návrh zákona , ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 595/2003 Z. z. o dani z príjmov v znení neskorších predpisov a ktorým sa menia niektoré zákony 

Spôsob pripomienkového konania	jedno z opatrení vychádzajúcich z Programového vyhlásenia vlády SR, ktorých cieľom je konsolidácia verejných financií a celkové zníženie deficitu verejných financií pod 3 % HDP v roku 2013 v súlade s požiadavkami EÚ 	
Počet vznesených pripomienok, z toho zásadných	131  / 54 	
Počet vyhodnotených pripomienok	131 	
		
Počet akceptovaných pripomienok, z toho zásadných	16  / 11 	
Počet čiastočne akceptovaných pripomienok, z toho zásadných	7  / 5 	
Počet neakceptovaných pripomienok, z toho zásadných	108  / 38 	
		
Rozporové konanie (s kým, kedy, s akým výsledkom)		
Počet odstránených pripomienok		
Počet neodstránených pripomienok		

Sumarizácia vznesených pripomienok podľa subjektov
Č.	Subjekt	Pripomienky do termínu	Pripomienky po termíne	Nemali pripomienky	Vôbec nezaslali	
1 .	Ministerstvo spravodlivosti Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
2 .	Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky 	2 (1o,1z) 	 	 	 	
3 .	Ministerstvo financií Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
4 .	Ministerstvo kultúry Slovenskej republiky 	4 (1o,3z) 	 	 	 	
5 .	Ministerstvo hospodárstva Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
6 .	Ministerstvo dopravy, výstavby a regionálneho rozvoja Slovenskej republiky 	1 (1o,0z) 	 	 	 	
7 .	Ministerstvo pôdohospodárstva a rozvoja vidieka Slovenskej republiky 	1 (1o,0z) 	 	 	 	
8 .	Ministerstvo obrany Slovenskej republiky 	5 (0o,5z) 	 	 	 	
9 .	Ministerstvo zahraničných vecí Slovenskej republiky 	2 (2o,0z) 	 	 	 	
10 .	Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky 	18 (6o,12z) 	 	 	 	
11 .	Ministerstvo životného prostredia Slovenskej republiky  	1 (1o,0z) 	 	 	 	
12 .	Ministerstvo školstva, vedy, výskumu a športu Slovenskej republiky 	1 (1o,0z) 	 	 	 	
13 .	Ministerstvo zdravotníctva Slovenskej republiky 	1 (0o,1z) 	 	 	 	
14 .	Úrad vlády Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
15 .	Protimonopolný úrad Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
16 .	Štatistický úrad Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
17 .	Úrad geodézie, kartografie a katastra Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
18 .	Úrad jadrového dozoru Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
19 .	Úrad pre normalizáciu, metrológiu a skúšobníctvo Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
20 .	Úrad pre verejné obstarávanie 	 	 	x 	 	
21 .	Úrad priemyselného vlastníctva Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
22 .	Správa štátnych hmotných rezerv Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
23 .	Národný bezpečnostný úrad 	1 (0o,1z) 	 	 	 	
24 .	Národná banka Slovenska 	6 (6o,0z) 	 	 	 	
25 .	Legislatívna rada vlády Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
26 .	Podpredseda vlády SR pre ľudské práva a národnostné menšiny 	 	 	 	x 	
27 .	Odbor aproximácie práva sekcie vládnej legislatívy Úradu vlády SR 	 	 	x 	 	
28 .	Najvyšší kontrolný úrad Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
29 .	Najvyšší súd Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
30 .	Generálna prokuratúra Slovenskej republiky 	1 (0o,1z) 	 	 	 	
31 .	Konfederácia odborových zväzov Slovenskej republiky 	8 (1o,7z) 	 	 	 	
32 .	Asociácia zamestnávateľských zväzov a združení Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
33 .	Úrad na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
34 .	Republiková únia zamestnávateľov 	2 (1o,1z) 	 	 	 	
35 .	Centrum pre medzinárodnoprávnu ochranu detí a mládeže 	 	 	 	x 	
36 .	Ústredie práce, sociálnych vecí a rodiny 	 	 	 	x 	
37 .	Európske spotrebiteľské centrum 	 	 	 	x 	
38 .	Štátny dopravný úrad 	 	 	 	x 	
39 .	Odbor verejného obstarávania a prevádzky 	 	 	 	x 	
40 .	Úrad splnomocnenca vlády SR pre územnú samosprávu, integrovaný manažment povodí a krajiny 	 	 	 	x 	
41 .	Odbor právnych služieb a odvolacích konaní 	 	 	 	x 	
42 .	Operačné stredisko záchrannej zdravotnej služby 	 	 	 	x 	
43 .	Asociácia záchrannej zdravotnej služby 	 	 	 	x 	
44 .	Detská fakultná nemocnica s poliklinikou Bratislava 	 	 	 	x 	
45 .	Detská fakultná nemocnica s poliklinikou Banská Bystrica 	 	 	 	x 	
46 .	Detská fakultná nemocnica Košice 	 	 	 	x 	
47 .	Slovenská aliancia zriedkavých chorôb 	 	 	 	x 	
48 .	osobný úrad 	 	 	 	x 	
49 .	státna športová reprezentácia 	 	 	 	x 	
50 .	odbor registratúr a správy dokumentov 	 	 	 	x 	
51 .	Verejnosť 	40 (38o,2z) 	 	 	 	
52 .	Slovenská asociácia podnikových finančníkov  	1 (1o,0z) 	 	 	 	
53 .	Klub 500 	1 (0o,1z) 	 	 	 	
54 .	Zväz vojakov Slovenskej republiky 	2 (0o,2z) 	 	x 	 	
55 .	Slovenská informačná služba 	1 (0o,1z) 	 	 	 	
56 .	Zbor väzenskej a justičnej stráže 	3 (0o,3z) 	 	 	 	
57 .	Sociálna poisťovňa 	 	 	x 	 	
58 .	CIF - Fórum kreatívneho priemyslu 	1 (0o,1z) 	 	 	 	
59 .	Slovenská asociácia poisťovní 	5 (4o,1z) 	 	 	 	
60 .	Združenie miest a obcí Slovenska 	6 (2o,4z) 	 	 	 	
61 .	Národná rada občanov so zdravotným postihnutím v SR  	1 (0o,1z) 	 	 	 	
62 .	Slovenská komora daňových poradcov 	8 (6o,2z) 	 	 	 	
63 .	Slovenská banková asociácia 	2 (2o,0z) 	 	 	 	
64 .	Slovenská obchodná a priemyselná komora 	1 (1o,0z) 	 	 	 	
65 .	Americká obchodná komora v Slovenskej republike 	4 (1o,3z) 	 	 	 	
66 .	Únia miest Slovenska 	1 (0o,1z) 	 	 	 	
	SPOLU	131 (77o,54z) 	0 (0o,0z) 	16 	21 	

Vyhodnotenie vecných pripomienok je uvedené v tabuľkovej časti.

Vysvetlivky  k použitým skratkám v tabuľke:	
O – obyčajná	A – akceptovaná	
Z – zásadná	N – neakceptovaná	
	ČA – čiastočne akceptovaná	

Subjekt	Pripomienka	Typ	Vyh.	Spôsob vyhodnotenia	
MV SR 	K čl. I  
Žiadame novelizačné body 2, 3, 4, 5, 7, 14 a v bode 19 v § 52 r odsek 2 vypustiť. 

Túto pripomienku považujeme za zásadnú. 

Odôvodnenie: 
Uvedené ustanovenia zavádzajú zdanenie dávok výsluhového dôchodku poskytovaných podľa zákona č. 328/2002 Z. z. o sociálnom zabezpečení policajtov a vojakov a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov, a to daňou vyberanou zrážkou vo výške 19%, ktorá bude príjmom štátneho rozpočtu. 
Ministerstvu financií Slovenskej republiky dávame do pozornosti, že Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky predložilo do medzirezortného pripomienkového konania návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 328/2002 Z. z. o sociálnom zabezpečení policajtov a vojakov a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov, ktorý v navrhovanom § 39a zavádza stabilizačný odvod z výsluhových dôchodkov vo výške 10% a to až do dosiahnutia 62 rokov fyzického veku. Po prípadnom zavedení uvedených bodov do praxe spolu so zavedením 10 % odvodu navrhovanom Ministerstvom vnútra Slovenskej republiky, by dotknutým poberateľom výsluhových dôchodkov boli ich výsluhové dôchodky znížené o 29 %. Poberateľom výsluhových dôchodkov so základom dane uvedenom v navrhovanom bode 8 v § 15 písm. a) bod 2 by boli výsluhové dôchodky znížené o 35 %. 
Prijatím oboch návrhov zákonov by došlo k súbehu stabilizačného odvodu a dani vyberanou zrážkou, čo považujeme za výrazné reštrikčné opatrenie voči výsluhovým dôchodcom majúce negatívny dopad na ich životnú úroveň. 
 	Z 	N 	Zdaňovanie výsluhových dôchodkov predstavuje jedno z opatrení konsolidácie verejných financií zameranej na zníženie deficitu verejných financií. 	
MV SR 	K bodu 11 
V § 33 ods. 2 navrhujeme vypustiť na konci vety tieto slová : „do konca kalendárneho mesiaca, v ktorom toto dieťa dovŕšilo 19 rokov veku“. 

Odôvodnenie: 
Možnosť uplatniť daňový bonus by mala zostať aj pre rodičov dieťaťa, ktoré sa pripravuje na budúce povolanie aj po dovŕšení 19. roku veku dieťaťa. Príprava dieťaťa na povolanie po dovŕšení 19. roku veku dieťaťa je finančne náročná a môže znamenať v konečnom dôsledku nemožnosť ďalšieho vzdelávania pre deti zo sociálne slabších skupín obyvateľstva a rovnako by postihovala aj dieťa, ktoré sa nemôže sústavne pripravovať na povolanie štúdiom, alebo vykonávať zárobkovú činnosť pre chorobu alebo úraz. V neposlednom rade ide v danom prípade o nepriamu novelu zákona č. 600/2003 Z. z. o prídavku na dieťa a o zmene a doplnení zákona č. 461/2003 Z. z. o sociálnom poistení v znení neskorších predpisov. ( § 3 ods. 1 a 2) 
 	O 	N 	Ustanovenie bolo vypracované v rámci opatrení konsolidácie verejných financií so zámerom zníženia deficitu verejných financií.  	
MK SR 	K novelizačnému bodu 15 
V navrhovanom znení § 43 ods. 5 písm. b) sa zavádza možnosť odpočítania výdavku na povinný odvod do literárneho fondu, ktorý musí platiteľ dane odviesť v súlade so zákonom č. 13/1993 Z. z. o umeleckých fondoch v znení neskorších predpisov (ďalej len „ZUF“). Literárny fond však nie je jediným fondom v zmysle ZUF a autori príspevkov do novín, časopisov, rozhlasu alebo televízie nie sú jedinou skupinou autorov (resp. výkonných umelcov) s povinnosťou odvodu percenta z hrubého príjmu získaného na základe AZ. Na základe § 1 ods. 1 ZUF sa na podporu tvorivej literárnej, vedeckej a umeleckej činnosti sa zriadili tieto umelecké fondy: 
a) Literárny fond pre odbor tvorivej činnosti v oblasti slovesnej, divadla, filmu, rozhlasu, televízie a zábavného umenia, 
b) Hudobný fond pre odbor tvorivej činnosti v oblasti hudby a 
c) Fond výtvarných umení pre odbor tvorivej činnosti v oblasti výtvarných umení. 
V zmysle druhej časti ZUF musia uhrádzať príspevky do fondov príjemcovia autorských odmien a odmien výkonných (reprodukčných) umelcov medzi ktorými sú napr. aj dedičia autorských práv. V zmysle § 5 ods. 1 ZUF príjemcovia autorských odmien a odmien výkonných (reprodukčných) umelcov odvádzajú fondom s výnimkami uvedenými v odsekoch 2 a 3 príspevok vo výške 2% z ich hrubých príjmov. Výnimkou sú dedičia autorských práv, ktorí platia do fondov v zmysle § 5 ods. 2 ZUF až vtedy, ak dosiahnu ročný príjem z autorských odmien nad istú hranicu. V zmysle § 5 ods. 3 ZUF sa ďalej príspevok neodvádza z príjmov zo závislej činnosti. 
Zákon o dani z príjmov však pozná viacero skupín príjmov umelcov: 
- príjmy z vytvorenia diela a umeleckého výkonu a z použitia alebo poskytnutia práv z priemyselného alebo iného duševného vlastníctva v zmysle § 6 ods. 2 písm. a), 
- príjmami z použitia diela a použitia umeleckého výkonu sú aj príjmy vyplácané podľa osobitného predpisu, 29b) ak nepatria do príjmov uvedených v odseku 2 písm. a) (podľa § 6 ods. 4), 
- príjmy zo zdedených práv z priemyselného a iného duševného vlastníctva vrátane autorských práv a práv príbuzných autorskému právu podľa § 8 ods. 1 písm. g), 
- príjem autorov za príspevky do novín, časopisov, rozhlasu alebo televízie, ak nejde o umelecký výkon podľa § 43 ods. 3 písm. h). 

Z toho dôvodu by sa táto možnosť odpočítania výdavku na povinný odvod do umeleckých fondov mala vzťahovať na všetky skupiny daňovníkov – fyzických osôb (nositeľov práv v zmysle AZ vrátane ich dedičov), ktoré podliehajú odvodovej povinnosti do fondov, aby nedošlo k ich diskriminácii. Preto žiadame túto možnosť odpočítania zakotviť všeobecne, nielen pre túto malú skupinu autorov prispievajúcich do médií, nakoľko možnosť odpočítať si tento zákonom stanovený odvod zo základu dane je dlhotrvajúcou požiadavkou aj kultúrnej obce na Slovensku. 
 	Z 	N 	V predmetnom ustanovení sa nezavádza nová možnosť uplatnenia odvodu do literárneho fondu autorov ako daňového výdavku. 
Aj za súčasného znenia ZDP je možné uplatňovať povinné odvody platené podľa osobitných predpisov súvisiace s dosahovanými príjmami podľa autorského zákona, pričom v prípade, ak si autori/umelci uplatňujú preukázateľné výdavky, tieto sú ich výdavkom v súlade s § 19 ZDP a ak si uplatňujú paušálne výdavky, tieto sú súčasťou týchto výdavkov (40%-nej paušálnej sumy) tak ako iné výdavky súvisiace s dosahovaným príjmom s výnimkou poistného a príspevkov. 
Poznámka: 
O tejto skutočnosti boli informovaní aj zástupcovia umeleckej obce a MK SR na stretnutiach na MF SR v r. 2011 z dôvodu rozdelenia príjmov vyplácaných na základe Autorského zákona na aktívne a pasívne príjmy. 

Aj príjmy autorov za príspevky do novín a časopisov sú príjmami podľa § 6 ods. 2 písm. a) alebo § 6 ods. 4 ZDP, len nevstupujú do DP ale sú vysporiadané zrazením dane pri ich výplate. 
Z dôvodu zavedenia obmedzenia výšky uplatňovaných paušálnych výdavkov, nebolo možné tieto uplatňovať platiteľom dane z vyplateného príjmu a preto sa vypustili, pričom sa zaviedla v prospech autorov aspoň možnosť uplatnenia si preukázateľne zrazeného výdavku do povinného literárneho fondu. 
 	
MK SR 	K novelizačnému bodu 16 
Novelizačný bod 16 žiadame vypustiť, nakoľko zavádza neodôvodnenú diskrimináciu autorov príspevkov do novín, časopisov, rozhlasu a televízie pokiaľ ide o možnosť uplatniť si paušálne výdavky, ktorých činnosť je rovnako špecifická ako pri ostatných skupinách tvorcov a značne sťažuje uplatnenie reálnych výdavkov. 
 	Z 	A 	Bolo doplnené ustanovenie § 43 ods. 15 zákona o dani z príjmov. Autor pri príjmoch plynúcich za príspevky do novín, časopisov, rozhlasu a televízie dosahovaných na základe zmluvy o vytvorenia diela podľa § 6 ods. 2 písm. a) zákona o dani z príjmov sa môže rozhodnúť či mu bude daň zrážať platiteľ dane alebo si daňovú povinnosť vysporiada sám v podanom daňovom priznaní. O takomto postupe sa však musí rozhodnúť dopredu (pred vyplatením príjmu za príspevok) na základe písomnej dohody uzavretej medzi platiteľom dane a autorom.  	
MK SR 	K novelizačnému bodu 1 
Okrem zásadnej pripomienky k bodu 1 navrhujeme zvážiť maximálnu výšku 5040 eur pri uplatňovaní 40% paušálnych výdavkov. 
Zdôvodnenie: Pri výkone špecifických umeleckých povolaní, napríklad pri sochárstve, nie sú zdokladovateľné niektoré výdavky pri tvorbe a realizácii umeleckých diel. Suma 5040 eur ako strop uplatnenia 40% paušálnych výdavkov je pri nich nepostačujúca. Odporúčame preto zvážiť maximálnu výšku pri uplatňovaní 40% paušálnych výdavkov. 
 	O 	N 	Ustanovenie bolo vypracované v rámci opatrení konsolidácie verejných financií so zámerom zníženia deficitu verejných financií tak aby nepredstavovalo neúmerne veľký vplyv na najzraniteľnejšie vrstvy spoločnosti (nízkopríjmové skupiny daňovníkov).  	
MK SR 	K novelizačnému bodu 1 
V navrhovanom znení § 6 ods. 10 sa uvádza: „Ak daňovník získa povolenie alebo oprávnenie na podnikanie alebo začne vykonávať inú samostatnú zárobkovú činnosť alebo poberať príjmy z použitia diela a použitia umeleckého výkonu v priebehu zdaňovacieho obdobia, uplatňuje tieto výdavky najviac vo výške 420 eur mesačne, a to počnúc mesiacom, kedy nastali uvedené skutočnosti. Rovnako postupuje aj daňovník, ktorý skončil podnikanie alebo inú samostatnú zárobkovú činnosť (§ 17 ods. 9) alebo prestal poberať príjmy z použitia diela a použitia umeleckého výkonu, ktorý uplatní tieto výdavky najviac vo výške 420 eur mesačne, a to aj za mesiac, v ktorom skončil podnikanie alebo inú samostatnú zárobkovú činnosť (§ 17 ods. 9) alebo prestal poberať príjmy z použitia diela a použitia umeleckého výkonu.“. 
Na rozdiel od činností, na ktoré je potrebné získať povolenie alebo oprávnenie na podnikanie (dátum získania ktorého je v tomto prípade rozhodujúcou právnou skutočnosťou), na vytvorenie diela alebo podanie umeleckého výkonu nie je potrebné žiadne povolenie, registrácia, dosiahnutie nejakého vzdelania ani splnenie inej podmienky. V zmysle § 6 ods. 1 zákona č. 618/2003 Z. z. o autorskom práve a právach súvisiacich s autorským právom (autorský zákon) v znení neskorších predpisov (ďalej len „AZ“) je autorom je fyzická osoba, ktorá dielo vytvorila. Ďalej podľa § 15 AZ autorské právo na dielo vzniká okamihom, keď je dielo vyjadrené v podobe vnímateľnej zmyslami bez ohľadu na jeho podobu, obsah, kvalitu, účel alebo formu jeho vyjadrenia. Autorské právo sa vzťahuje jednak na dokončené dielo, ale aj na jeho jednotlivé vývojové fázy a časti vrátane názvu diela a mien postáv, ak spĺňajú pojmové znaky diela. Fyzická osoba sa tak stáva autorom v okamihu, keď vytvorí dielo a v tom okamihu jej patria aj autorské práva. Túto skutočnosť nie je povinný nahlasovať do žiadnej evidencie ani registrovať. 
Autor má potom v zmysle § 18 AZ právo sám použiť svoje dielo alebo v súlade s § 40 a nasl. AZ udeľovať súhlas na každé použitie diela výhradne písomnou licenčnou zmluvou (odplatnou alebo bezodplatnou). V prípade odplatnej licenčnej zmluvy je používateľ povinný vyplatiť peňažné plnenie v súlade s platobnými podmienkami. Vo vybraných odboroch však AZ takéto individuálne dojednania medzi autorom resp. výkonným umelcom a používateľom vylučuje a ustanovuje tzv. povinnú kolektívnu správu (§ 78 ods. 3 AZ), ide napr. o právo na odmenu pri ďalšom predaji originálu diela výtvarného umenia (§ 19 ods. 1 AZ), právo udeľovať súhlas na káblovú retransmisiu diela, právo autora alebo výkonného umelca udeľovať súhlas na vypožičanie ako aj právo autora a výkonného umelca na primeranú odmenu za vypožičanie (§ 18 ods. 7 a § 63 ods. 4 AZ). V týchto prípadoch neuzatvára licenčnú zmluvu s používateľom autor resp. výkonný umelec, ale organizácia kolektívnej správy (ďalej len „OKS“). OKS je právnická osoba, ktorej bolo Ministerstvom kultúry Slovenskej republiky udelené oprávnenie na výkon kolektívnej správy práv, ktorú vykonáva v zmysle § 79 AZ sústavne, vo vlastnom mene, na vlastnú zodpovednosť a ako hlavný predmet činnosti. OKS na základe § 81 AZ musí riadne, s náležitou odbornou starostlivosťou a v rozsahu udeleného oprávnenia zastupovať každého nositeľa práv pri výkone jeho práva, ktoré spravuje na základe AZ, uzatvára s používateľmi licenčné zmluvy, vyberá v súlade s AZ a licenčnými zmluvami pre nositeľa práv odmeny, primerané odmeny, náhrady odmien a prípadné príjmy z vydania bezdôvodného obohatenia, rozdeľuje ich a vypláca v súlade so svojím vyúčtovacím poriadkom a v termíne v ňom stanovenom (spravidla raz ročne). Autor alebo výkonný umelec preto príjmy tohto druhu poberá len v jednom výplatnom termíne. Najmä v prípade neaktívnych autorov a výkonných umelcov ide spravidla o ich jediný príjem. 
AZ však povoľuje v istých prípadoch použitie zverejneného diela alebo umeleckého výkonu aj bez súhlasu autora alebo výkonného umelca. Ide o tzv. zákonné výnimky alebo zákonné licencie uvedené v § 24 až § 37 AZ za súčasnej aplikácie tzv. trojkrokového testu (§ 38 AZ). Väčšina týchto zákonných je bezodplatných, za niektoré je však potrebné uhradiť náhradu odmeny, ktorá sa taktiež vypláca výhradne prostredníctvom OKS v rámci povinnej kolektívnej správy práv. Nakoľko však na použitie v rámci zákonných výnimiek nie je potrebný súhlas autora, k použitiu autorových diel dochádza fakticky bez jeho vedomia a autor nie je schopný tomuto použitiu nijako zabrániť ani ho ovplyvniť. 

Z uvedeného vyplýva, že autor ani výkonný umelec (ktorého výkony boli zaznamenané), nie je fakticky vo väčšine prípadov schopný „prestať poberať príjmy z použitia diela a použitia umeleckého výkonu“, nakoľko OKS bude stále v rámci povinnej kolektívnej správy práv udeľovať súhlas na použitie jeho diel resp. zaznamenaných umeleckých výkonov ak bude stále dochádzať k použitiu týchto predmetov ochrany v rámci zákonných výnimiek, za čo bude poberať príjmy na základe vyúčtovania OKS. Až smrťou autora alebo výkonného umelca prechádzajú tieto majetkové práva na jeho dedičov. 
Vzniká tak značná disproporcia medzi „daňovníkom, ktorý získal povolenie alebo oprávnenie na podnikanie“, ktorý si môže uplatňovať paušálne výdavky od momentu udelenia tohto oprávnenia alebo povolenia a autorom alebo výkonným umelcom, ktorému má táto možnosť vzniknúť až „začatím poberania príjmov z použitia diela a použitia umeleckého výkonu“, ktorého začiatok navyše nie je schopný ovplyvniť (napr. z dôvodu termínu vyúčtovania stanovenom vo vyúčtovacom poriadku OKS), a ktorého poberanie fakticky nikdy nemusí skončiť. 

Z tohto dôvodu žiadame vypustiť slová: „alebo poberať príjmy z použitia diela a použitia umeleckého výkonu“, „alebo prestal poberať príjmy z použitia diela a použitia umeleckého výkonu“ a „alebo prestal poberať príjmy z použitia diela a použitia umeleckého výkonu“, na základe čoho sa na autorov a výkonných umelcov nebude vzťahovať ustanovenie o pomernej výške odpočítateľnej položky na paušálne náklady po mesiacoch, ale vždy len celková ročná výška 5040 eur. 
 	Z 	N 	Obmedzujúca úprava pre začatie vykonávania činnosti je naviazaná v prípade autorských príjmov na začatie vykonávania činnosti a nie na vytvorenie diela v súlade s ustanoveniami autorského zákona, t.j. do začatia činnosti sa počíta aj obdobie prípravy na vytvorenie diela resp. iné fázy jeho vývojové fázy. V prípade jeho ukončenia tiež závisí len od samotného autora, umelca, či deklaruje, že skutočne už nebude vytvárať žiadne diela (napr. odchod na dôchodok a pod.), aby bolo potrebné zohľadňovať len pomernú časť paušálnych výdavkov, príslušnú k počtu mesiacov. 
V prípade licenčných zmlúv máme za to, že najskôr musí byť dielo vytvorené, aby bolo možné ho ďalej používať a preto je uvedené nastavené na začatie poberania príjmov z použitia diela, ktoré už bolo vytvorené a čase jeho vytvárania boli už uplatňované paušálne výdavky. Pri skončení poberania príjmov v tomto prípade je možné hovoriť naozaj, že sa končí až smrťou autora, kedy dochádza k skončeniu poberania príjmov čo zohľadní aj ZDP, takže až v tomto období, by bolo potrebné zohľadňovať výšku paušálnych výdavkov len v pomernej časti. 
 	
MDVaRR SR 	 
Bez pripomienok. 	O 	A 	Bez pripomienok. 	
MPRV SR 	K Čl. I, bodu 1 - § 6 ods. 10 
Obmedzenie možnosti uplatnenia paušálnych výdavkov na 40% a limit na 5040EUR/rok, resp. 420EUR/mesiac negatívne ovplyvní rozvoj sektora služieb v SR, ktorý aj bez toho zaostáva za rozvojom v okolitých krajinách. 
Zrušenie možnosti uplatnenia paušálnych výdavkov pri prenájme nehnuteľností môže nepriamo (cez ponuku prenájmov a pri absencii nájomných bytov) negatívne ovplyvniť migráciu obyvateľstva za prácou, a tým zamestnanosť. 
 	O 	N 	Ustanovenie bolo vypracované v rámci opatrení konsolidácie verejných financií so zámerom zníženia deficitu verejných financií tak aby nepredstavovalo neúmerne veľký vplyv na najzraniteľnejšie vrstvy spoločnosti (nízkopríjmové skupiny daňovníkov).  	
MO SR 	Všeobecná pripomienka 
Návrh na zdaňovanie výsluhových dôchodkov považujeme za nesystémový a diskriminačný a žiadame ho vypustiť. 
Odôvodnenie: 
Návrh nezohľadňuje vek príslušníkov ozbrojených zložiek na skončenie služobného pomeru, ktorý vyplýva z príslušných zákonov upravujúcich služobné pomery, a to 55 rokov fyzického veku. Podľa § 21 ods. 12 zákona č. 346/2005 Z. z. o štátnej službe profesionálnych vojakov ozbrojených síl Slovenskej republiky a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov (ďalej len „zákon č. 346/2005 Z. z.“) môže profesionálny vojak zotrvať v služobnom pomere po 55 rokoch veku len na základe výnimky ministra obrany. Maximálna doba služby pre profesionálnych vojakov vyplýva zo špecifickosti vojenského povolania. Uvedomujeme si, že vec psychického, fyzického a zdravotného opotrebovania má individuálny charakter, preto nevylučujeme službu aj po 55 roku života, takáto služba by však už mala mať charakter obojstrannej dohody (súčasná právna úprava to umožňuje). 
Navrhované zdaňovanie výsluhových dôchodkov postihne najmä 
- bývalých a súčasných profesionálnych vojakov, ktorí boli a budú prepustení zo služobného pomeru z dôvodov dosiahnutia vekovej hranice 55 rokov alebo maximálnej doby služby v hodnosti, teda z dôvodov, ktoré vyplývajú priamo zo zákona, pretože pre nich nebolo v ozbrojených silách Slovenskej republiky iné vhodné zaradenie, aj keď pracovať chceli; 
- profesionálnych vojakov, ktorí museli ukončiť služobný pomer zo zdravotných dôvodov, pričom k poškodeniu zdraviu mohlo dôjsť v priamej súvislosti s výkonom služby. Výsluhový dôchodok poberajú aj títo profesionálni vojaci, ak splnili dobu služby potrebnú na výsluhový dôchodok; 
- bývalých profesionálnych vojakov, ktorí museli z ozbrojených síl Slovenskej republiky odísť nedobrovoľne, z organizačných dôvodov, v procese postupnej profesionalizácie ozbrojených síl Slovenskej republiky. 
Prijatie návrhu zákona v navrhovanej podobe vytvorí silne demotivujúce prostredie pre profesionálnych vojakov a aj pre potenciálnych záujemcov o štátnu službu profesionálneho vojakov. Toto opatrenie spolu s opatrením prijatým vo vzťahu k valorizácii výsluhových dôchodkov a so zavedením stabilizačného odvodu z výsluhových dôchodkov (návrh Ministerstva vnútra SR) spochybňuje akékoľvek istoty, ktoré by mal štát garantovať svojím zamestnancom za to, že vykonávali službu pre štát, prišli o prax a kvalifikáciu potrebnú pre uplatnenie v civilnom prostredí. 
 	Z 	N 	Zdaňovanie výsluhových dôchodkov predstavuje jedno z opatrení konsolidácie verejných financií zameranej na zníženie deficitu verejných financií. 	
MO SR 	K čl. I body 2 až 5, 14 a 19 
Body 2 až 5 a 14 žiadame vypustiť. V nadväznosti na to žiadame vypustiť v bode 19 zo znenia § 52r odsek 2 a zrušiť označenie prvého odseku. 
Odôvodnenie: 
Výsluhový dôchodok je dávkou výsluhového zabezpečenia poskytovanou zo sociálneho zabezpečenia profesionálnych vojakov na základe účasti jej poberateľov na sociálnom zabezpečení a zaplatení poistného na sociálne zabezpečenie vrátane poistného na výsluhový dôchodok podľa zákona č. 328/2002 Z. z. o sociálnom zabezpečení policajtov a vojakov a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov (ďalej len „zákon č. 328/2002 Z. z.“). 
Účasť poberateľov tejto dávky na sociálnom zabezpečení je právny vzťah rovnakého druhu, ako účasť poberateľov dávok z dôchodkového poistenia na sociálnom poistení podľa zákona č. 461/2003 Z. z. o sociálnom poistení v znení neskorších predpisov. Výsluhový dôchodok má rovnaký účel a je rovnakého druhu, ako starobný dôchodok, ktorý je dávkou dôchodkového poistenia. Obidve tieto dávky sú podľa platnej právnej úpravy oslobodené od dane z príjmu podľa zákona č. 595/2003 Z. z. o dani z príjmov v znení neskorších predpisov (ďalej len „zákon č. 595/2003 Z. z.). Podmienkou vzniku nároku na výsluhový dôchodok je účasť na sociálnom zabezpečení vojakov a platenie poistného na výsluhový dôchodok, rovnako podmienkou vzniku nároku na starobný dôchodok je účasť poistenca na sociálnom poistení a platenie poistenia. Zaradením výsluhového dôchodku medzi zdaňované ostatné príjmy budú jeho poberatelia neodôvodnene znevýhodnení voči poberateľom dôchodkových dávok zo sociálneho poistenia. Zdanením výsluhového dôchodku by došlo u profesionálnych vojakov, ktorí na túto sociálnu dávku získali nárok pred účinnosťou návrhu zákona č. 595/2003 Z. z. k narušeniu sociálnych a právnych istôt, pretože v období vzniku zákonného nároku na priznanie výsluhového dôchodku bola táto dávka oslobodená od dane z príjmov. 
Návrhom novely zákona sa podľa nášho názoru porušuje zákaz diskriminácie ustanovený čl. 14 Dohovoru o ochrane ľudských práv a základných slobôd. Podľa citovaného ustanovenia „Užívanie práv a slobôd priznaných týmto dohovorom musí byť zabezpečené bez diskriminácie založenej na akomkoľvek dôvode, ako je pohlavie, rasa, farba pleti, jazyk, náboženstvo, politické alebo iné zmýšľanie, národnostný alebo sociálny pôvod, príslušnosť k národnostnej menšine, majetok, rod alebo iné postavenie“. Zdaňovanie dôchodkov len jednej skupine občanov je možné podľa nášho názoru považovať za diskrimináciu. Poistenci Sociálnej poisťovne, ktorí rovnako platili odvody a poberajú akúkoľvek sociálnu dávku alebo predčasný dôchodok, a pritom nedosiahli vek 62 rokov, sa nepodieľajú na zachovaní konsolidácie verejných financií. Navrhuje sa zdaniť iba výsluhové dôchodky policajtov a vojakov, pričom do 31. decembra 2003 boli priznávané dôchodky za výsluhu rokov pred dosiahnutím dôchodkového veku aj pre iné profesijné kategórie, napr. letcov, baletky a umelcov. Tieto však podľa návrhu zákona nemajú podliehať zdaňovaniu. 
Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky zaradilo v súčasnosti do medzirezortného pripomienkového konania návrh novely zákona č. 328/2002 Z. z., v ktorom sa navrhuje doplniť zákon o nový § 39a, podľa ktorého by značná časť poberateľov výsluhového dôchodku mala povinnosť odvádzať zo svojho výsluhového dôchodku stabilizačný odvod vo výške 10%, v dôsledku čoho by došlo spolu s 19 %-nou daňou z príjmu až k 29 %-nému odvodovému a daňovému zaťaženiu výsluhových dôchodkov. V novele zákona č. 328/2002 Z. z. sa nenavrhuje, aby stabilizačný odvod bol odpočítateľnou položkou pri výpočte dane z príjmu tak, ako je to napríklad v prípade odvodov na sociálne poistenie, resp. zdravotné poistenie. V dôsledku takéhoto postupu by došlo k tomu, že poberateľovi výsluhového dôchodku by bol zdanený aj samotný stabilizačný odvod. 

 	Z 	N 	Zdaňovanie výsluhových dôchodkov predstavuje jedno z opatrení konsolidácie verejných financií zameranej na zníženie deficitu verejných financií. 	
MO SR 	K bodu 2  
V prípade ponechania navrhovaných ustanovení o zdanení výsluhových dôchodkov profesionálnych vojakov žiadame § 8 ods. 1 zákona č. 595/2003 Z. z. upraviť tak, aby z neho jednoznačne vyplývalo, že sa pri určovaní dôchodkového veku budú zohľadňovať aj nároky plynúce zo zaradenia zamestnaní do I. a II. pracovnej kategórie a to aj v prípade, ak ide o poberateľa výsluhového dôchodku podľa zákona č. 114/1998 Z. z. o sociálnom zabezpečení vojakov v znení neskorších predpisov alebo zákona č. 328/2002 Z. z. 
Odôvodnenie: 
Podľa § 274 zákona č. 461/2003 Z. z., ak občan získal potrebnú dobu 20 rokov v zamestnaní zaradenom do I. alebo II. pracovnej kategórie do 31.decembra1999 a dôchodkový vek dovŕši po 31. decembri 2003, nárok na starobný dôchodok mu vznikne dovŕšením dôchodkového veku 55 alebo 57 rokov, určeného podľa druhu vykonávaného zamestnania. 

 	Z 	N 	Zdaňovanie výsluhových dôchodkov predstavuje jedno z opatrení konsolidácie verejných financií zameranej na zníženie deficitu verejných financií. 	
MO SR 	K čl. I bod 11 
V čl. I žiadame vypustiť bod 11. 
Odôvodnenie: 
Nie je zdôvodnené, prečo len dieťa do dovŕšenia veku 19 rokov sa má považovať na účely priznania daňového bonusu za nezaopatrené dieťa. V predkladacej správe sa deklaruje, že prijímané opatrenia nebudú predstavovať neúmerný dopad na najzraniteľnejšie vrstvy spoločnosti. Nezaopatrené deti sú pritom najzraniteľnejšou skupinou spoločnosti a vek 19 rokov je príznačný prechodom na finančne náročné vysokoškolské štúdium. 
Doterajšia právna úprava týkajúca sa uplatňovania daňového bonusu bola zladená s poskytovaním prídavku na dieťa (zákon č. 600/2003 Z. z. o prídavku na dieťa a o zmene a doplnení zákona č. 461/2003 Z. z. o sociálnom poistení v znení neskorších predpisov), čo odrážalo sociálne postavenie študenta. Študent vo väčšine prípadov nemá vlastný príjem a je odkázaný na finančnú podporu. Predmetnou úpravou dôjde k zhoršeniu ekonomických podmienok rodičov na podporu dieťaťa – študenta v súčasnom období, a to najmä v sociálne slabších rodinách. 
Preto pokladáme predložený návrh na zníženie veku oprávneného nezaopatreného dieťaťa na 19 rokov za neodôvodnený. 

 	Z 	N 	Ministerstvo obrany SR dňa 6. 9. 2012 ustúpilo od pripomienky. 	
MO SR 	K predkladacej správe a k dôvodovej správe 
V predkladacej správe a tiež vo všeobecnej časti dôvodovej správy sa uvádza ako jedno z opatrení na konsolidáciu verejných financií so zámerom zníženia deficitu verejných financií pod 3 % HDP v roku 2013 aj „zdanenie výsluhových dôchodkov vyplácaných podľa zákona o sociálnom zabezpečení vojakov a policajtov do dosiahnutia dôchodkového veku týchto daňovníkov“, pričom sa zároveň udáva, že navrhované zmeny vychádzajú z Programového vyhlásenia vlády SR. Žiadame toto opatrenie z celého materiálu vypustiť. 
Odôvodnenie: 
Súčasťou Programového vyhlásenia vlády Slovenskej republiky je záväzok, že vláda presadí stabilizáciu sociálneho systému policajtov a príslušníkov ostatných ozbrojených zložiek tak, aby boli dlhodobo ich pevnou oporou s cieľom posilniť spoločenskú prestíž tohto povolania. 
 	Z 	N 	Zdaňovanie výsluhových dôchodkov predstavuje jedno z opatrení konsolidácie verejných financií zameranej na zníženie deficitu verejných financií. 	
MZV SR 	K čl. I bodu 6 
V súvislosti s § 11 odsek 4 navrhujeme do § 37 ods. 1 písm. a) doplniť akým spôsobom sa bude preukazovať, že manželka (manžel) sa v danom období starala o maloleté dieťa a poberala rodičovský príspevok, alebo poberala peňažný príspevok na opatrovanie alebo bola zaradená do evidencie uchádzačov o zamestnanie (či dokladom od príslušnej inštitúcie alebo čestným prehlásením). 
Odôvodnenie: Uvedené navrhujeme doplniť z dôvodu, že napríklad ak manželka, ktorá sa stará o dieťa a poberá rodičovský príspevok, a prinesie potvrdenie z úradu práce o poberaní rodičovského príspevku, nie je jednoznačné, že sa o dieťa starala osobne. 	O 	N 	Nárok na uplatnenie nezdaniteľnej časti základu dane podľa § 11 ods. 3 v nadväznosti na navrhované znenie § 11 ods. 4sa bude preukazovať spôsobom uvedeným v § 37 ods. 1 písm. a) zákona o dani z príjmov (dokladom vystaveným oprávneným subjektom a čestným vyhlásením o výške vlastného príjmu manželky/manžela). 	
MZV SR 	K čl. I bodu 9 
K § 15a máme za to, že z dôvodu zjednodušenia by bolo vhodné počítať do výpočtu osobitnej dane všetky príjmy zo závislej činnosti plynúce ústavnému činiteľovi vzhľadom na to, že môže mať príjem napríklad zo sociálneho fondu, čo nie je príjem podľa zákona č. 120/1993 Z. z.. 
Zároveň odporúčame jednoznačne definovať alebo v poznámke pod čiarou uviesť odkaz na konkrétny § týkajúci sa zrazenia osobitnej dane ústavnému činiteľovi zo mzdy. 	O 	A 	Ustanovenie zákona bolo upravené. 	
MPSVR SR 	Všeobecná pripomienka 
Zásadne žiadam doplniť predkladaný návrh tak, aby deputátne plnenia patrili medzi príjmy oslobodené od dane, ktoré sú uvedené v § 9 zákona č. 595/2003 Z. z. o dani z príjmov v znení neskorších predpisov. 
Odôvodnenie: Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky predložilo túto požiadavku Ministerstvu financií Slovenskej republiky už dňa 18. 07. 2012, a to ako opätovnú požiadavku, na ktorej boli obidve ministerstvá dohodnuté už počas roku 2011 a ktorá bola zapracovaná v paragrafovom znení v novele zákona o dani z príjmov v rámci návrhu zákona o úprave príjmu zo závislej činnosti a o zmene a doplnení niektorých zákonov, ktorý bol stiahnutý z rokovania Národnej rady Slovenskej republiky. 
 	Z 	A 	Ustanovenie doplnené do § 5 ods. 1 písm. l). 	
MPSVR SR 	Všeobecná pripomienka 
Zásadne žiadam doplniť predkladaný návrh tak, aby medzi príjmy oslobodené od dane 
v § 5 ods. 7 zákona č. 595/2003 Z. z. o dani z príjmov v znení neskorších predpisov patrili 
aj príjmy plynúce z výkonu činnosti členov volebných komisií, členov okrskových volebných komisií, zapisovateľa okrskovej volebnej komisie, člena okrskovej komisie pre referendum, zapisovateľa okrskovej komisie pre referendum, sčítacieho komisára, člena komisie obecného zastupiteľstva a poslanca obecného zastupiteľstva. 
Odôvodnenie: Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky predložilo túto požiadavku Ministerstvu financií Slovenskej republiky už dňa 18. 07. 2012, 
a to ako opätovnú požiadavku, na ktorej boli obidve ministerstvá dohodnuté už počas roku 2011. 
 	Z 	A 	Príjmy doplnené do § 5 ods. 1 písm. j) a k). 	
MPSVR SR 	K Čl. I  
Zásadne žiadam v Čl. I za bod 1 vložiť dva nové novelizačné body X1 a X2, ktoré znejú: 
X1. V § 7 sa odsek 1 dopĺňa písmenom h), ktoré znie: 
„h) suma vyplatená podľa osobitného predpisu35a) dôchodkovou správcovskou spoločnosťou zodpovedajúca súčinu počtu dôchodkových jednotiek, ktoré boli pripísané z dobrovoľných príspevkov a aktuálnej hodnoty dôchodkovej jednotky ku dňu, ktorý predchádza dňu prevodu.“. 
X2. V § 7 ods. 3 sa slová „e) a g)“ nahrádzajú slovami „e), g) a h)“. 
Poznámka pod čiarou k odkazu 35a znie: 
„35a) § 64a ods. 13 a § 123ae písm. b) zákona č. 43/2004 Z. z. v znení zákona č. ..../2012 
Z. z.“. 

Odôvodnenie: Cieľom zásadnej pripomienky je vytvoriť režim pre zdaňovanie vyplatených finančných prostriedkov z DSS zodpovedajúcich zhodnoteniu realizovanému zo zaplatených dobrovoľných príspevkov na starobné dôchodkové sporenie, a to v prípadoch, 
ktoré predvída zákon č. 43/2004 Z. z. o starobnom dôchodkovom sporení a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov. Ďalším dôvodom zmeny je, že daňovník mohol získať na základe zaplatených dobrovoľných príspevkov na starobné dôchodkové sporenie nárok na zníženie dane v podobe uplatnenej nezdaniteľnej časti základu dane. Toto zníženie bolo poskytnuté práve z dôvodu prísneho účelového určenia dobrovoľných príspevkov (využitie na dôchodok starobného dôchodkového sporenia), a v prípade ak tieto prostriedky budú daňovníkovi vyplatené inak ako v podobe dôchodku starobného dôchodkového sporenia a teda nebudú využité na daný účel, je logické a správne, aby boli dodanené. 
 	Z 	ČA 	Podľa vyjadrenia zástupcu DSS-iek k vyplateniu takejto sumy dôjde vo veľmi málo prípadoch a preto nie je potrebné zavádzať nový druh príjmu z kapitálového majetku. 
Aj za súčasného znenia zákona, by išlo o zdaniteľný príjem, ktorý ak nie je uvedený v § 5 až § 8/1/a) až l) ZDP je iným zdaniteľným príjmom podľa § 8 (uvádzaný v daňovom priznaní typ B). 

V tejto súvislosti akceptujeme z dôvodu právnej istoty daňovníka návrh doplnenia v § 9 podľa ktorého sa vymedzí výnimka vyplatenia takéhoto plnenia z oslobodených príjmov. 
 	
MPSVR SR 	K Čl. I  
Zásadne žiadam v Čl. I za bod 5 vložiť nový novelizačný bod X3, ktorý znie: 
X3. V § 9 ods. 2 písm. h) sa za slovom „veku“ vypúšťa slovo „alebo“ a za slovo „predpisu,35)“ sa vkladajú slová „alebo sumy vyplatenej podľa § 7 ods. 1 písm. h),“. 
Odôvodnenie: Cieľom zásadnej pripomienky je vytvoriť režim pre zdaňovanie vyplatených finančných prostriedkov z DSS zodpovedajúcich zhodnoteniu realizovanému zo zaplatených dobrovoľných príspevkov na starobné dôchodkové sporenie, a to v prípadoch, 
ktoré predvída zákon č. 43/2004 Z. z. o starobnom dôchodkovom sporení a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov. Ďalším dôvodom zmeny je, že daňovník mohol získať na základe zaplatených dobrovoľných príspevkov na starobné dôchodkové sporenie nárok na zníženie dane v podobe uplatnenej nezdaniteľnej časti základu dane. Toto zníženie bolo poskytnuté práve z dôvodu prísneho účelového určenia dobrovoľných príspevkov (využitie na dôchodok starobného dôchodkového sporenia), a v prípade ak tieto prostriedky budú daňovníkovi vyplatené inak ako v podobe dôchodku starobného dôchodkového sporenia a teda nebudú využité na daný účel, je logické a správne, aby boli dodanené. 
 	Z 	ČA 	Zapracované v § 9 ods. 2 písm. a), ktoré sa týka plnení vyplácaných z SDS. 	
MPSVR SR 	K Čl. I bodu 6 
Zásadne žiadam v Čl. I bode 6 navrhovanom § 11 ods. 4 písm. a) slová „ ,do zániku nároku na štátnu sociálnu dávku poskytovanú na toto dieťa podľa osobitného predpisu“ nahradiť slovami „a poberala materské alebo štátnu sociálnu dávku z dôvodu starostlivosti o toto dieťa“. 
Odôvodnenie: Z dôvodu rozšírenia navrhovaných situácií pre možné uplatnenie nezdaniteľnej časti základu dane na manželku (manžela) aj na zdaňovacie obdobie, 
kedy manželka (manžel) poberal materské podľa § 48 až 53 zákona č. 461/2003 Z. z. o sociálnom poistení v znení neskorších predpisov. Dôvodom navrhovanej zmeny 
je skutočnosť, že v praxi môže rodič dieťaťa poberať materské, ak splní nárokové podmienky vrátane nemocenského poistenia, alebo môže dostávať len rodičovský príspevok. V prípade, že výška materského je nižšia ako je výška rodičovského príspevku, môže rodič súčasne poberať materské a rodičovský príspevok vo výške rozdielu medzi týmito dávkami. Môže teda nastať situácia, že za to isté obdobie starostlivosti o dieťa jeden rodič si bude môcť uplatniť nezdaniteľnú časť základu dane a rodič poberajúci len materské nie. Účelom 
je vyrovnanie podmienok pre rodičov na uplatnenie nezdaniteľnej časti základu dane 
na manželku (manžela) v čase starostlivosti o dieťa v útlom veku. 
 	Z 	ČA 	V rámci rozporového konania s MPSVaR SR k tomuto ustanoveniu bol prijatý záver, že z dôvodu konsolidácie verejných financií sa v návrhu zákona ponechá znenie navrhované MF SR, na ktorom sa vykoná legislatívno-technická úprava.  	
MPSVR SR 	K Čl. I bodu 6 
Zásadne žiadam v Čl. I bode 6 navrhovanom § 11 ods. 4 písm. b) za slová „štátne sociálne dávky 64) vložiť slová „ , materské najviac do výšky štátnej sociálnej dávky63a)“. 
Odôvodnenie: Z dôvodu potreby zohľadňovať aj nemocenskú dávku (materské) 
aspoň do výšky rodičovského príspevku. Dôvodom je disproporcia v postavení rodičov v tej istej situácii, ako je starostlivosť o dieťa, pretože náhrada príjmu takéhoto rodiča je na účel uplatnenia nezdaniteľnej časti základu dane na manželku (manžela) posudzovaná rôzne, 
a to v neprospech rodičov, ktorí pred narodením dieťaťa vykonávali zárobkovú činnosť. Priemerná výška materského v roku 2011 bola 384 eur mesačne. Účelom je vyrovnanie podmienok pre rodičov na uplatnenie nezdaniteľnej časti základu dane na manželku (manžela) v čase starostlivosti o dieťa v útlom veku. 
 	Z 	N 	MPSVaR SR v rámci rozporového konania preklasifikovalo pripomienku zo zásadnej na obyčajnú. Ustanovenie bolo vypracované v rámci opatrení konsolidácie verejných financií so zámerom zníženia deficitu verejných financií a z tohto dôvodu sa nerozširuje okruh osôb pre uplatnenie nezdaniteľnej časti základu dane. 	
MPSVR SR 	K Čl. I  
Zásadne žiadam v Čl. I za bod 7 vložiť nový novelizačný bod X4, ktorý znie: 
X4. § 11 sa dopĺňa odsekmi 9 a 10, ktoré znejú: 
„(9) Ak bola daňovníkovi vyplatená suma podľa § 7 ods. 1 písm. h) a tento daňovník 
si v predchádzajúcich rokoch uplatnil nezdaniteľnú časť základu dane podľa § 11 ods. 8 
na základe sumy preukázateľne zaplatených dobrovoľných príspevkov na starobné dôchodkové sporenie, je povinný zvýšiť si základ dane do troch zdaňovacích období 
od skončenia zdaňovacieho obdobia, v ktorom bola suma podľa § 7 ods. 1 písm. h) vyplatená. Daňovník je povinný zvýšiť si základ dane o sumu zaplatených dobrovoľných príspevkov 
na starobné dôchodkové sporenie, o ktorú si v predchádzajúcich zdaňovacích obdobiach znížil základ dane. 
(10) Ak daňovník podľa odseku 9 zomrel alebo bol vyhlásený za mŕtveho, základ dane 
sa nezvyšuje.“. 
Odôvodnenie: Cieľom zásadnej pripomienky je vytvoriť režim pre zdaňovanie vyplatených finančných prostriedkov z DSS zodpovedajúcich zhodnoteniu realizovanému zo zaplatených dobrovoľných príspevkov na starobné dôchodkové sporenie, a to v prípadoch, 
ktoré predvída zákon č. 43/2004 Z. z. o starobnom dôchodkovom sporení a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov. Ďalším dôvodom zmeny je, že daňovník mohol získať na základe zaplatených dobrovoľných príspevkov na starobné dôchodkové sporenie nárok na zníženie dane v podobe uplatnenej nezdaniteľnej časti základu dane. Toto zníženie bolo poskytnuté práve z dôvodu prísneho účelového určenia dobrovoľných príspevkov (využitie na dôchodok starobného dôchodkového sporenia), a v prípade ak tieto prostriedky budú daňovníkovi vyplatené inak ako v podobe dôchodku starobného dôchodkového sporenia a teda nebudú využité na daný účel, je logické a správne, aby boli dodanené. 
 	Z 	A 	Ustanovenia bolo do návrhu zákona doplnené. 	
MPSVR SR 	K Čl. I  
Zásadne žiadam v Čl. I za bod 9 vložiť dva nové novelizačné body X5 a X6, ktoré znejú: 
X5. V § 32 ods. 2 písm. d) sa na konci pripájajú tieto slová „alebo ak je povinný zvýšiť si základ dane podľa § 11 ods. 9“. 

X6. V § 32 ods. 3 písm. b) sa na konci pripájajú tieto slová „alebo je povinný zvýšiť základ dane podľa § 11 ods. 9“. 

Odôvodnenie: Cieľom zásadnej pripomienky je vytvoriť režim pre zdaňovanie vyplatených finančných prostriedkov z DSS zodpovedajúcich zhodnoteniu realizovanému zo zaplatených dobrovoľných príspevkov na starobné dôchodkové sporenie, a to v prípadoch, 
ktoré predvída zákon č. 43/2004 Z. z. o starobnom dôchodkovom sporení a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov. Ďalším dôvodom zmeny je, že daňovník mohol získať na základe zaplatených dobrovoľných príspevkov na starobné dôchodkové sporenie nárok na zníženie dane v podobe uplatnenej nezdaniteľnej časti základu dane. Toto zníženie bolo poskytnuté práve z dôvodu prísneho účelového určenia dobrovoľných príspevkov (využitie na dôchodok starobného dôchodkového sporenia), a v prípade ak tieto prostriedky budú daňovníkovi vyplatené inak ako v podobe dôchodku starobného dôchodkového sporenia a teda nebudú využité na daný účel, je logické a správne, aby boli dodanené. 
 	Z 	A 	Ustanovenia do návrhu zákona bolo doplnené. 	
MPSVR SR 	K Čl. I  
Zásadne žiadam v Čl. I za bod 12 vložiť nový novelizačný bod X7, ktorý znie: 
„X7. V § 38 ods. 1 sa za slová „§ 43 ods. 7“ vkladajú slová „alebo nie je povinný zvýšiť si základ dane podľa § 11 ods. 9“. 

Odôvodnenie: Cieľom zásadnej pripomienky je vytvoriť režim pre zdaňovanie vyplatených finančných prostriedkov z DSS zodpovedajúcich zhodnoteniu realizovanému zo zaplatených dobrovoľných príspevkov na starobné dôchodkové sporenie, a to v prípadoch, 
ktoré predvída zákon č. 43/2004 Z. z. o starobnom dôchodkovom sporení a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov. Ďalším dôvodom zmeny je, že daňovník mohol získať na základe zaplatených dobrovoľných príspevkov na starobné dôchodkové sporenie nárok na zníženie dane v podobe uplatnenej nezdaniteľnej časti základu dane. Toto zníženie bolo poskytnuté práve z dôvodu prísneho účelového určenia dobrovoľných príspevkov (využitie na dôchodok starobného dôchodkového sporenia), a v prípade ak tieto prostriedky budú daňovníkovi vyplatené inak ako v podobe dôchodku starobného dôchodkového sporenia a teda nebudú využité na daný účel, je logické a správne, aby boli dodanené. 
 	Z 	A 	Ustanovenie do návrhu zákona bolo doplnené. 	
MPSVR SR 	K Čl. I bodu 14 
Zásadne žiadam v Čl. I bod 14 nahradiť novým bodom 14, ktorý znie: 
14. V § 43 sa odsek 3 dopĺňa písmenami l) a m), ktoré znejú: 
„l) sumu vyplatenú podľa osobitného predpisu35a) dôchodkovou správcovskou spoločnosťou [§ 7 ods. 1 písm. h)], 
m) výsluhový dôchodok [§ 8 ods. 1 písm. m)].“. 
Odôvodnenie: Cieľom zásadnej pripomienky je vytvoriť režim pre zdaňovanie vyplatených finančných prostriedkov z DSS zodpovedajúcich zhodnoteniu realizovanému zo zaplatených dobrovoľných príspevkov na starobné dôchodkové sporenie, a to v prípadoch, 
ktoré predvída zákon č. 43/2004 Z. z. o starobnom dôchodkovom sporení a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov. Ďalším dôvodom zmeny je, že daňovník mohol získať na základe zaplatených dobrovoľných príspevkov na starobné dôchodkové sporenie nárok na zníženie dane v podobe uplatnenej nezdaniteľnej časti základu dane. Toto zníženie bolo poskytnuté práve z dôvodu prísneho účelového určenia dobrovoľných príspevkov (využitie na dôchodok starobného dôchodkového sporenia), a v prípade ak tieto prostriedky budú daňovníkovi vyplatené inak ako v podobe dôchodku starobného dôchodkového sporenia a teda nebudú využité na daný účel, je logické a správne, aby boli dodanené. 
 	Z 	N 	K vyplateniu takejto sumy dôjde vo veľmi málo prípadoch a preto nie je potrebné zavádzať nový druh príjmu z kapitálového majetku. 
Aj za súčasného znenia zákona, by išlo o zdaniteľný príjem podľa § 8 - ostatný iný príjem uvádzaný v daňovom priznaní typ B. 
 	
MPSVR SR 	K Čl. I bodu 16 
Zásadne žiadam v Čl. I bod 16 nahradiť novým bodom 16, ktorý znie: 
16. V § 43 ods. 5 písmeno c) znie: 
„c) v odseku 3 písm. l) je suma vyplatená podľa osobitného predpisu35a) dôchodkovou správcovskou spoločnosťou znížená o zaplatené dobrovoľné príspevky na starobné dôchodkové sporenie.“. 

Odôvodnenie: Cieľom zásadnej pripomienky je vytvoriť režim pre zdaňovanie vyplatených finančných prostriedkov z DSS zodpovedajúcich zhodnoteniu realizovanému zo zaplatených dobrovoľných príspevkov na starobné dôchodkové sporenie, a to v prípadoch, 
ktoré predvída zákon č. 43/2004 Z. z. o starobnom dôchodkovom sporení a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov. Ďalším dôvodom zmeny je, že daňovník mohol získať na základe zaplatených dobrovoľných príspevkov na starobné dôchodkové sporenie nárok na zníženie dane v podobe uplatnenej nezdaniteľnej časti základu dane. Toto zníženie bolo poskytnuté práve z dôvodu prísneho účelového určenia dobrovoľných príspevkov (využitie na dôchodok starobného dôchodkového sporenia), a v prípade ak tieto prostriedky budú daňovníkovi vyplatené inak ako v podobe dôchodku starobného dôchodkového sporenia a teda nebudú využité na daný účel, je logické a správne, aby boli dodanené. 
 	Z 	N 	K vyplateniu takejto sumy dôjde vo veľmi málo prípadoch a preto nie je potrebné zavádzať nový druh príjmu z kapitálového majetku. 
Aj za súčasného znenia zákona, by išlo o zdaniteľný príjem podľa § 8 - ostatný iný príjem uvádzaný v daňovom priznaní typ B. 
 	
MPSVR SR 	K doložke vybraných vplyvov 
Zásadne žiadam v doložke vybraných vplyvov do analýzy sociálnych vplyvov do bodu 4. 1. doplniť údaje a informácie o sociálnych vplyvoch: 
- doplniť špecifikáciu sociálneho vplyvu návrhu na ovplyvnené skupiny, v zmysle negatívneho vplyvu na príjmy domácností, 
- doplniť identifikáciu sociálneho vplyvu a identifikáciu ovplyvnených skupín, domácností alebo jednotlivcov, ktoré súvisia so zavedením maximálnej výšky pri uplatnení paušálnych výdavkov pre samostatne zárobkovo činné osoby a so zrušením paušálnych výdavkov pri príjmoch z prenájmu, 
- doplniť v rámci kvantifikácie odhad počtu ovplyvnených domácností a odhad priemerného poklesu čistých príjmov ovplyvnenej skupiny, ku ktorému bude viesť obmedzenie uplatnenia nezdaniteľnej časti základu dane na manžela/manželku, obmedzenie uplatnenia paušálnych výdavkov a zrušenie uplatnenia paušálnych výdavkov pri príjmoch z prenájmu, 
- doplniť v rámci kvantifikácie odhad priemerného poklesu čistých príjmov ovplyvnených skupín pri ďalších zmenách, ako sú úprava daňového bonusu, úprava pri výsluhových dôchodkoch, zavedenie progresívneho zdaňovania, 
- doplniť aj o možný vplyv návrhu na zraniteľné skupiny obyvateľstva/domácností, resp. uviesť ako sa návrh dotkne skupín v riziku chudoby a sociálneho vylúčenia pri obmedzení poskytovania daňového bonusu. Pre informáciu uvádzam, že v júni 2012 v rodinách poberateľov dávky a príspevkov v hmotnej núdzi s príjmom zo závislej činnosti minimálne vo výške polovice minimálnej mzdy bolo 249 nezaopatrených detí vo veku od 19 do 25 rokov. 
Odôvodnenie: Ide o postup podľa Aktualizovanej jednotnej metodiky na posudzovanie vybraných vplyvov. Analýza vplyvov na verejné financie zakladá predpoklad aj pre vyčíslenie sociálnych vplyvov, ako je vplyv na hospodárenie domácností. 
 	Z 	ČA 	Odhad počtu ovplyvnených domácností a odhad priemerného poklesu čistých príjmov ovplyvnenej skupiny, ku ktorému bude viesť obmedzenie uplatnenia nezdaniteľnej časti základu dane na manžela/manželku, obmedzenie uplatnenia paušálnych výdavkov a zrušenie uplatnenia paušálnych výdavkov pri príjmoch z prenájmu bol doplnený s výnimkou vplyvov obmedzenia NČZD na manželku nakoľko MF SRnedisponuje relevantnými údajmi 
Doplnenie vplyvu návrhu na zraniteľné skupiny obyvateľstva/domácností, resp. uviesť ako sa návrh dotkne skupín v riziku chudoby a sociálneho vylúčenia pri obmedzení poskytovania daňového bonusu nebolo akceptované, nakoľko to nie je v pôsobnosti MFSR. 
 	
MPSVR SR 	K Čl. I bodu 1 
Odporúčam v Čl. I bode 1 navrhovanom § 6 ods. 10 vylúčiť možnosť uplatnenia paušálnych výdavkov aj pri použití diela a použití umeleckého výkonu alebo doplniť možnosť uplatnenia paušálnych výdavkov aj pri prenájme. 
Odôvodnenie: Ako vhodnejšie sa javí vylúčenie možnosti uplatnenia paušálnych výdavkov pri použití diela a použití umeleckého výkonu s tým, že ak vzniknú výdavky, mali by byť uplatnené v skutočnej výške. Nie je dôvod pristupovať k jednotlivým druhom pasívnych príjmov rozdielnym spôsobom. Pri príjmoch z použitia diela a umeleckého výkonu je vznik výdavkov málo pravdepodobný, kým v prípadoch prenájmu tieto výdavky často existujú. 
 	O 	N 	Ustanovenie bolo vypracované v rámci opatrení konsolidácie verejných financií so zámerom zníženia deficitu verejných financií tak aby nepredstavovalo neúmerne veľký vplyv na najzraniteľnejšie vrstvy spoločnosti.  	
MPSVR SR 	K Čl. I bodu 11 
Odporúčam v Čl. I bode 11 navrhovanom § 33 ods. 2 ponechať priznávanie daňového bonusu do 25 rokov veku dieťaťa a zároveň odporúčam, aby tento daňový bonus nebol priznávaný fyzickým osobám v prípade, že táto fyzická osoba, resp. fyzické osoby s dieťaťom, dosahujú príjem, ktorý určí tento zákon. Odporúčam, aby výška príjmu, do ktorého sa bude priznávať daňový bonus, vychádzala z príjmu, do ktorého sa platí 19 % sadzba dane. 
Odôvodnenie: Z dôvodu potreby zohľadňovať sociálnu situáciu rodiny, pretože 
podľa navrhovanej úpravy sa daňový bonus dotkne rovnakým spôsobom vysokopríjmových skupín fyzických osôb, ako aj nízkopríjmových skupín, t.j. ide o plošné opatrenie, 
ktoré nezohľadňuje sociálnu situáciu rodiny. 
 	O 	N 	Ustanovenie bolo vypracované v rámci opatrení konsolidácie verejných financií so zámerom zníženia deficitu verejných financií.  	
MPSVR SR 	K Čl. I bodu 13 
Odporúčam v rámci Čl. I v bode 13 navrhovanej úprave § 43 ods. 1 zvážiť uplatnenie progresivity dane z príjmov fyzických osôb podľa § 15 písm. a) aj pri dani vyberanej zrážkou. Ak fyzickej osobe bude vyplatený príjem vyšší ako 176,8-násobok platného životného minima, odporúčam použiť daň so sadzbou 25 %. 
Odôvodnenie: Z dôvodu zachovania rovnakého postupu ako pri klasickom zdanení, tak aj pri dani vyberanej zrážkou. 
 	O 	N 	Predmetná navrhovaná úpravy by priniesla zásadný rozpor v spôsobe zdanenia pri posudzovaní každého jednotlivého vyplateného príjmu. 
Daňová progresia sa zavádza na vykázaný základ dane (príjmy – výdavky) za celé zdaňovacie obdobie. 
V prípade predloženého návrhu, by sa každý vyplatený príjem v priebehu roka posudzoval sadzbou dane platnou podľa § 15, čo by znamenalo neúmerné daňové zaťaženie v prípade týchto príjmov, ktoré sú poväčšine zdaňované z ich celej výšky (bez uplatnenia výdavkov). 
 	
MPSVR SR 	K doložke vybraných vplyvov 
Odporúčam v doložke vybraných vplyvov v odhade počtu ovplyvnených skupín pri zmenách daňového bonusu zohľadniť aj žiakov/študentov konzervatórií, postmaturitného a nadstavbového vzdelávania v dennej forme vo veku od 19 rokov. 
Odôvodnenie: Obmedzenie poskytovania daňového bonusu sa nedotkne iba domácností so študentmi vysokoškolského štúdia v dennej forme vo veku od 19 do 25 rokov, ale aj domácností so študentmi konzervatórií, postmaturitného a nadstavbového vzdelávania v dennej forme v tejto vekovej kategórii. 
 	O 	N 	Ministerstvo financií SR nedisponuje potrebnými údajmi. 	
MPSVR SR 	K doložke vybraných vplyvov 
Odporúčam v doložke vybraných vplyvov v prílohe č. 1 „Vplyv na rozpočet verejnej správy, na zamestnanosť vo verejnej správe a financovanie návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 595/2003 Z. z. o dani z príjmov v znení neskorších predpisov“ vplyvy v tabuľkách uviesť v eurách a nie v tis. eur. Zároveň odporúčam tabuľku č. 1 upraviť do formátu, ktorý predpisuje Aktualizovaná jednotná metodika na posudzovanie vybraných vplyvov a z tabuliek vypustiť vplyv na II. pilier, keďže II. pilier nepatrí do okruhu verejných financií. 
Odôvodnenie: Potreba úpravy vyplýva z Aktualizovanej jednotnej metodiky na posudzovanie vybraných vplyvov. 
 	O 	A 	Doložka upravená. 	
MPSVR SR 	K poznámke pod čiarou k odkazu 122 
Odporúčame do predkladaného návrhu doplniť poznámku pod čiarou k odkazu 122 s príslušnými ustanoveniami zákona č. 563/2009 Z. z. o správe daní (daňový poriadok) a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov 
Odôvodenie: Pripomienka legislatívno – technická. 
 	O 	N 	Poznámka pod čiarou 122, ktorá odkazovala na platiteľa dane definovaného v zákone č. 511/1992 Zb. o správe daní a poplatkov a o zmenách v sústave územných finančných orgánov v znení neskorších predpisov bola zo zákona o dani z príjmov vypustená zákonom č. 331/2011 Z. z v nadväznosti na vypustenie definície zo zákona č. 563/2009 Z. z. o správe daní (daňový poriadok). Na účely zákona o dani z príjmov bol platiteľ definovaný v § 2 písm. v) zákona o dani z príjmov. 	
MŽP SR 	K § 15 ods. 2 písm. b) 
V § 15 odsek 2 písmeno b) odporúčame prehodnotiť navrhované stanovenie základu dane právnickej osoby zníženého o daňovú stratu vo výške 23 % . 
Odôvodnenie: 
navrhované stanovenie základu dane právnickej osoby zníženého o daňovú stratu vo výške 23 % môže negatívne ovplyvniť hospodárenie organizácií v pôsobnosti ministerstva. 
 	O 	N 	Ustanovenie bolo vypracované v rámci opatrení konsolidácie verejných financií , tak aby nepredstavovalo neúmerne veľký vplyv na najzraniteľnejšie vrstvy spoločnosti.  	
MŠVVaŠ SR 	Čl. I, bod 8 a bod 12  
V § 15 písm. a) a v § 35 ods. 2 odprúčame za slovo "minima", kvôli jednoznačnosti znenia, doplniť text "pre plnoletú fyzickú osobu". 	O 	N 	Pojem „platné životné minimum“ je vymedzený v § 11 ZDP a je používaný už od r. 2007, kedy bol zavedený do ZDP. V aplikačnej praxi s ním nevznikajú žiadne problémy. 	
MZ SR 	K bodu 11 - § 33 ods. 2 
Zásadne nesúhlasíme so zavedením obmedzenia možnosti uplatňovať si daňový bonus na deti len do dovŕšenia 19 rokov veku vyživovaného dieťaťa a žiadame o vypustenie uvedeného novelizačného bodu. 

Táto pripomienka je zásadná. 

Odôvodnenie: 

Navrhovaná úprava, bude mať negatívny dopad nielen na možnosť resp. dostupnosť získania zdravotníckeho vzdelania takmer vo všetkých zdravotníckych povolaniach, ale aj na zníženie záujmu o výkon zdravotníckeho povolania. V súčasnosti má Slovenská republika výrazný nedostatok zdravotníckych pracovníkov v niektorých zdravotníckych povolaniach potrebných na zabezpečovanie zdravotnej starostlivosti v niektorých odboroch zdravotnej starostlivosti. 
Z vecného hľadiska zdravotnícky pracovník môže vykonávať zdravotnícke povolanie až po nadobudnutí odbornej spôsobilosti na výkon príslušného zdravotníckeho povolania, t. j. až po získaní príslušného stupňa vzdelania v príslušnom študijnom odbore podľa osobitného predpisu, ktorým je nariadenie vlády Slovenskej republiky č. 296/2010 Z. z. o odbornej spôsobilosti na výkon zdravotníckeho povolania, spôsobe ďalšieho vzdelávania zdravotníckych pracovníkov, sústave špecializačných odborov a sústave certifikovaných pracovných činností v znení neskorších predpisov (ďalej len „nariadenie vlády č. 296/2010 Z. z.“). 
Tieto kvalitatívne zmeny s dôrazom na vyššiu odbornosť zdravotníckych pracovníkov si vyžiadala samotná stúpajúca náročnosť výkonu jednotlivých povolaní ako i kvalifikačné požiadavky kladené na jednotlivé zdravotnícke povolania legislatívou Európskej únie, obzvlášť pokiaľ ide o vzdelávanie sestier a pôrodných asistentiek. Hlavne pri týchto povolaniach Slovenská republika zaznamenáva nedostatok počtu zdravotníckych pracovníkov, čo sa bude vzhľadom na vekovú štruktúru a možnosti voľného pohybu osôb v rámci Európskej únie v budúcnosti pravdepodobne naďalej vyvíjať ešte negatívnejšie. 

Podľa citovaného nariadenia vlády č. 296/2010 Z. z. vysokoškolským vzdelaním sa získava spôsobilosť na výkon zdravotníckeho povolania: lekár, zubný lekár, farmaceut, sestra, pôrodná asistentka, fyzioterapeut, verejný zdravotník, zdravotnícky laborant, asistent výživy, dentálna hygienička, rádiologický technik, zdravotnícky záchranár, zubný technik, technik pre zdravotnícke pomôcky, logopéd, psychológ, liečebný pedagóg, fyzik laboratórny diagnostik. Vyššie odborné vzdelanie, ktorým je možné získať spôsobilosť na výkon niektorých zdravotníckych povolaní (napr. sestra, fyzioterapeut, rádiologický technik, optometrista) trvá tri roky. 

S prihliadnutím na celkovú náročnosť, dĺžku a formu štúdia, súhrnnú výšku nákladov na štúdium, ako aj neustávajúci rast cien a globálnych životných nákladov možno predpokladať, že takýmto opatrením sa ešte viac zníži záujem o tento druh štúdia a následný výkon zdravotníckeho povolania čo sa negatívne premietne v problémoch so zabezpečením požadovaného počtu zdravotníckych pracovníkov v jednotlivých zdravotníckych povolaniach a tým sa môže výrazným spôsobom narušiť poskytovanie zdravotnej starostlivosti, ktoré je garantované Ústavou Slovenskej republiky. 	Z 	N 	Ustanovenie bolo vypracované v rámci opatrení konsolidácie verejných financií so zámerom zníženia deficitu verejných financií 	
NBÚ 	K čl. I bodom 2. až 5., 7. a 14. a K čl. I bodu 19.: 
K čl. I bodom 2. až 5., 7. a 14.: 

V čl. I návrhu zákona sa vypúšťajú body 2. až 5., 7. a 14. 

Doterajšie novelizačné body v čl. I návrhu zákona sa primerane prečíslujú. 

K čl. I bodu 19: 

V § 52r sa vypúšťa odsek 2. 

Súčasne sa zrušuje označenie odseku 1. 

Odôvodnenie k bodom 1. a 2.: 
Predkladateľ v navrhovanej právnej úprave v súvislosti s konsolidáciou verejných financií navrhuje zdanenie výsluhových dôchodkov poskytovaných podľa zákona č. 328/2002 Z. z. o sociálnom zabezpečení policajtov a vojakov a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov daňovníkom do dovŕšenia dôchodkového veku podľa zákona č. 461/2003 Z. z. o sociálnom poistení v znení neskorších predpisov. 

S uvedeným návrhom predkladateľa zásadne nesúhlasíme z dôvodu, že v súčasnosti Ministerstvo vnútra SR predložilo do medzirezortného pripomienkového konania návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 328/2002 Z. z. o sociálnom zabezpečení policajtov a vojakov a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov a o zmene a doplnení niektorých zákonov, v rámci ktorej sa navrhuje ako jedno z konsolidačných opatrení zavedenie platenia 10 % stabilizačného odvodu práve z výsluhových dôchodkov, ktoré poberajú výsluhoví dôchodcovia mladší ako 55, resp. 62 rokov. 

Cieľom tohto opatrenia je zlepšenie finančnej (príjmovej) situácie osobitných účtov silových rezortov a bezpečnostných zložiek, t.j. je potrebné zvýšiť priamo príjmovú časť jednotlivých osobitných účtov a nie príjmovú časť štátneho rozpočtu. Štátny rozpočet bude navrhovaným stabilizačným odvodom odbremenený od dotácie osobitných účtov. Z nášho pohľadu je velmí nekorektné a najmä vysoko neúmerné zaťažiť výsluhového dôchodcu aj daňou z príjmu (19 %) aj takýmto stabilizačným odvodom (10 %). Dosahovanie príjmu z ostatných príjmov, medzi ktoré podľa predloženého návrhu zákona patrí aj výsluhový dôchodok, však podlieha ešte aj odvodovej povinnosti vo výške 14 % na zdravotné poistenie podľa zákona č. 580/2004 Z. z. o zdravotnom poistení v znení neskorších predpisov. Výsledkom navrhovanej právnej úpravy v týchto súvislostiach by bolo zvýšenie odvodovej zaťaženosti výsluhových dôchodcov až na úroveň 43 %. 

Vzhľadom na všetky vyššie uvedené skutočnosti zásadne žiadame predkladateľa vypustiť všetky novelizačné body týkajúce sa inštitútu výsluhového dôchodku z navrhovanej právnej úpravy v zmysle našich pripomienok. 
 	Z 	N 	Zdaňovanie výsluhových dôchodkov predstavuje jedno z opatrení konsolidácie verejných financií zameranej na zníženie deficitu verejných financií. 	
NBS 	Všeobecne k návrhu zákona  
Zvýšenie dane z príjmu právnických osôb a progresivita dane z príjmov fyzických osôb by najmä z krátkodobého hľadiska mohla mať pozitívny efekt ma verejné financie. Veľkosť tohto efektu je však otázna, nakoľko pod tlakom vyššej daňovej povinnosti existuje riziko rastu motivácie podnikov presunúť daňovú povinnosť do inej členskej krajiny, v krajnom prípade i presunutia celej výroby do prostredia s konkurenčnejším daňovým systémom, prípadne iného spôsobu optimalizácie vlastnej daňovej povinnosti. Celkovo, otázkou je vplyv zvýšenia daňovej sadzby na podnikateľské prostredie, a to ako navrhované opatrenie ovplyvní investičnú aktivitu, prípadne znižovanie mzdových nákladov podnikov alebo zamestnanosti, respektíve zvýšenie cenovej hladiny. Otázny je tak možný dopad na konkurencieschopnosť domácej ekonomiky a jej potenciálny produkt. Zvýšením daňovej sadzby bude zdanenie v rámci priestoru Vyšehradskej štvorky na Slovensku najvyššie. V kontexte uvedeného celkového pohľadu je vhodné zvážiť aj iné spôsoby konsolidácie verejných financií než cestou zvyšovania daňových sadzieb, respektíve časovo obmedziť platnosť navrhovaných úprav vo vzťahu k sadzbe dane z príjmov právnických osôb a fyzických osôb.  	O 	N 	Návrh zákona bol vypracovaný ako jedno z opatrení vychádzajúcich z Programového vyhlásenia vlády SR, ktorých cieľom je konsolidácia verejných financií a celkové zníženie deficitu verejných financií pod 3 % HDP v roku 2013 v súlade s požiadavkami EÚ 	
NBS 	K čl. I - doplnenie nových bodov 8 a 9 k § 12 ods. 3 a 4 zákona o dani z príjmov 
Do článku I pripravovaného zákona navrhujeme za pôvodný bod 7 doplniť nové body 8 a 9 o čiastkovej úprave ustanovení § 12 ods. 3 a 4 zákona o dani z príjmov, a to s takýmto znením nových bodov 8 a 9: 
»„8. § 12 ods. 3 sa vypúšťajú slová „Národný úrad práce,“. 
9. § 12 ods. 4 sa za slovo „Slovenska“ vkladá čiarka a za odkaz „72)“ sa vkladajú slová „Kancelária Rady pre rozpočtovú zodpovednosť72a)“. 
Poznámka pod čiarkou k odkazu 72a znie: 
„72a) Čl. 3 ods. 7 a 8 ústavného zákona č. 493/2011 Z. z. o rozpočtovej zodpovednosti.“.«. 
Zároveň sa v článku I prečíslujú nasledujúce body počnúc pôvodným bodom 8, ktorý sa prečísluje na bod 10. 
ALTERNATÍVA: 
Do článku I pripravovaného zákona sa za pôvodný bod 7 doplní nový bod 8 o čiastkovej úprave ustanovenia § 12 ods. 3 zákona o dani z príjmov, a to s takýmto znením nového bodu 8: 
»„8. § 12 ods. 3 sa za slovo „starostlivosťou,“ vkladajú slová „Kancelária Rady pre rozpočtovú zodpovednosť71)“ a vypúšťajú sa slová „Národný úrad práce,“. 
Poznámka pod čiarkou k odkazu 71 znie: 
„71) Čl. 3 ods. 7 a 8 ústavného zákona č. 493/2011 Z. z. o rozpočtovej zodpovednosti.“.«. 
Zároveň sa v článku I prečíslujú nasledujúce body počnúc pôvodným bodom 8, ktorý sa prečísluje na bod 9. 
Odôvodnenie: 
Navrhuje sa čiastková úprava ustanovení § 12 ods. 3 a 4 [alt.: ustanovenia § 12 ods. 3] zákona o dani z príjmov, s to predovšetkým v záujme zohľadnenia zriadenia Kancelárie Rady pre rozpočtovú zodpovednosť ako osobitnej (nepodnikateľskej a neziskovej) právnickej osoby (sui generis) na plnenie úloh podľa ustanovení čl. 3 ods. 7 a 8 ústavného zákona č. 493/2011 Z. z. o rozpočtovej zodpovednosti. Zároveň sa navrhuje zohľadniť skutočnosť, že Národný úrad práce bol zákonom č. 453/2003 Z. z. už od 1. 1. 2004 zrušený (neexistuje), pričom bol a je plne nahradený Ústredím práce, sociálnych vecí a rodiny a úradmi práce, sociálnych vecí a rodiny, ktoré sú štátnymi rozpočtovými organizáciami (na ktoré pamätá § 12 ods. 3 zákona o dani z príjmov). 
 	O 	N 	Úprava nad rámec novely zákona. 	
NBS 	K čl. I pôvodnému bodu 8, k § 15 písm. a) druhému bodu 
V článku I pôvodnom bode 8, v navrhovanom § 15 písm. a) druhom bode navrhujeme zjednotiť daňovú sadzbu pre fyzické osoby, ktorých základ dane presahuje 176,8-násobok životného minima s daňovou sadzbou pre právnické osoby, a to na 23 %. 
Odôvodnenie: 
Navrhovaná úprave vychádza z toho, že sadzby dane z príjmov fyzických a právnických osôb by v zásade mali byť porovnateľné a keďže z dôvodu konsolidácie verejných financií je potrebné zvýšiť daňovú povinnosť lepšie zarábajúcich fyzických osôb, navrhujeme zvýšenú sadzbu dane pre fyzické osoby zjednotiť so sadzbou dane pre právnické osoby, a to na 23 %. 
 	O 	N 	Ustanovenie bolo vypracované v rámci opatrení konsolidácie verejných financií , tak aby nepredstavovalo neúmerne veľký vplyv na najzraniteľnejšie vrstvy spoločnosti.  	
NBS 	K čl. I pôvodnému bodu 11, k § 33 ods. 2 
V článku I pôvodnom bode 11, v navrhovanom § 33 ods. 2 navrhujeme ponechať doterajšiu vekovú hranicu pre nezaopatrené dieťa na 25 rokov pre účely priznania daňového bonusu tak, ako je to v súčasnosti. 
Odôvodnenie: 
Odporúčame zachovať rovnaké vymedzenie pojmu „nezaopatrené dieťa“ vo všetkých právnych predpisoch. Podľa § 3 zákona č. 600/2003 Z. z. o prídavku na dieťa sa za nezaopatrené dieťa považuje dieťa do skončenia povinnej školskej dochádzky najdlhšie do dovŕšenia 25 rokov veku, ak sa sústavne pripravuje na povolanie štúdiom alebo sa nemôže sústavne pripravovať na povolanie štúdiom, alebo vykonávať zárobkovú činnosť pre chorobu alebo úraz. 
 	O 	N 	Ustanovenie bolo vypracované v rámci opatrení konsolidácie verejných financií so zámerom zníženia deficitu verejných financií. 	
NBS 	K čl. I pôvodnému bodu 19, k § 52r ods. 2 
V článku I pôvodnom bode 19, v navrhovanom § 52r ods. 2 pripravovaného zákona navrhujeme za slovo „vyplatené“ vložiť slová „za obdobie“, a to v záujme jednoznačnej a plnej eliminácie potenciálnej retroaktivity navrhovaných prechodných ustanovení pripravovaného zákona. 
 	O 	N 	Ustanovenia týkajúce sa zdaňovania výsluhových dôchodkov boli z návrhu zákona vypustené. 	
NBS 	K doložke vplyvov navrhovaného zákona  
V doložke vplyvov navrhovaného zákona navrhujeme, aby v rámci doložky vplyvov na verejné financie boli vplyvy jednotlivých navrhovaných zmien odhadnuté osobitne. Z predloženého materiálu nie je možné identifikovať predpokladané dopady týchto opatrení. 
Taktiež si dovoľujeme upozorniť na nekonzistentnosť textu doložky vplyvov, kde sa vplyv navrhovaných zmien v roku 2015 uvádza v objeme 1 100,3 mil. eur (0,7 % HDP), kým podľa hodnôt uvedených v tabuľke č. 1 doložky vplyvov by tento efekt mal byť iba v objeme 555,4 mil. eur. Navrhujeme uvedené rozdiely zosúladiť. 
 	O 	ČA 	Doložka nebola upravená v zmysle požiadavky, avšak uvedený odhad jednotlivých opatrení bol prostredníctvom mailu zaslaný NBS. 	
GP SR 	K bodom 2 až 5, 7, 14, 19 
I. Vzhľadom na nevyhnutnú konsolidáciu verejných financií so zámerom zníženia deficitu verejných financií sa v predloženom návrhu okrem iného navrhuje zdanenie výsluhových dôchodkov vyplácaných podľa zákona č. 328/2002 Z. z. o sociálnom zabezpečení policajtov a vojakov a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov do dosiahnutia dôchodkového veku týchto daňovníkov. Navrhovaná úprava dosiahnutím dôchodkového veku rozumie dôchodkový vek ustanovený zákonom č. 461/2003 Z. z. o sociálnom poistení v znení neskorších predpisov, t.j. 62 rokov. Podľa prechodných ustanovení sa zdaňovanie výsluhových dôchodkov vzťahuje na dôchodky vyplatené (nie priznané) po 31. decembri 2012, čo znamená že zdanením už priznaných výsluhových dôchodkov by došlo k zásahu k už nadobudnutému právu na výplatu výsluhového dôchodku v priznanej výške, t.j. predmetný návrh by pôsobil spätne, odnímal by, príp. obmedzoval riadne nadobudnuté právo, ktoré by neskoršia právna úprava nemala rušiť, príp. zhoršovať. Uvedeným návrhom by bol narušený princíp právnej istoty a ochrany dôvery občanov v právny poriadok, súčasťou čoho je i zákaz retroaktívneho pôsobenia ustanovení právnych predpisov, pričom zákaz retroaktivity právnych noriem patrí k definujúcim znakom právneho štátu, ktorým je Slovenská republika podľa Čl. 1 Ústavy Slovenskej republiky. 

II. Výsluhové dôchodky vyplácané podľa zákona č. 328/2002 Z. z. sú dávkou sociálneho zabezpečenia a ich zdanenie by predstavovalo znevýhodnenie voči poberateľom dávok sociálneho zabezpečenia podľa zákona č. 461/2003 Z. z. o sociálnom zabezpečení v znení neskorších predpisov. V predmetnom návrhu sa totiž nenavrhuje zdaňovanie žiadnych iných dôchodkov (invalidné, starobné dôchodky) napriek tomu, že aj ich poberatelia môžu popri ich poberaní pracovať. Uvedené ustanovenie má voči poberateľom výsluhových dôchodkov diskriminačný charakter, pretože nerešpektuje Čl. 12 Ústavy Slovenskej republiky a ani zákon č. 365/2004 Z. z. o rovnakom zaobchádzaní v niektorých oblastiach a o ochrane pred diskrimináciou v znení neskorších predpisov, podľa ktorého je každý povinný dodržiavať zásadu rovnakého zaobchádzania i v oblasti sociálneho zabezpečenia. 

Vzhľadom na uvedené skutočnosti a s prihliadnutím na v predkladacej správe deklarovaný súlad navrhovanej právnej úpravy s Ústavou Slovenskej republiky, považujeme za potrebné body 2 až 5, 7, 14, 19 (§ 52r ods. 2) vypustiť. 

Tieto pripomienky sú zásadné. 
 	Z 	N 	Zdaňovanie výsluhových dôchodkov predstavuje jedno z opatrení konsolidácie verejných financií zameranej na zníženie deficitu verejných financií. 	
KOZ SR 	Stanovisko k materiálu MF/19307/2012-72 „Návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 595/2003 Z. z. o dani z príjmov v znení neskorších predpisov“ 
KOZ SR má k predloženému návrhu zákona Ministerstva financií SR nasledovné pripomienky: 

Najvýraznejšou zmenou v návrhu zákona, ktorým sa má meniť a dopĺňať zákon č. 595/2003 Z.z. o dani z príjmov v znení neskorších predpisov je zdanenie výsluhových dôchodkov do dovŕšenia fyzického veku 62 rokov pre poberateľov, ktorí ich poberajú v zmysle zákona č. 328/2002 Z.z. o sociálnom zabezpečení policajtov a vojakov a o zmene a doplnení niektorých zákonov. Táto navrhovaná zmena výrazným spôsobom zasahuje do osobitného riešenia sociálneho zabezpečenia pre profesijné skupiny, ktorých sociálne zabezpečenie je riešené uvedeným zákonom, pričom môže spôsobiť nevyváženosť celého osobitného sociálneho zabezpečenia. 

Navrhovaná zmena je neprijateľná pre dotknuté profesijné skupiny (príslušníci Policajného zboru, profesionálni vojaci, príslušníci Hasičského a záchranného zboru, Horskej záchrannej služby, Slovenskej informačnej služby, Národného bezpečnostného úradu, Zboru väzenskej a justičnej stráže a colníci) najmä teraz, keď bola v mesiacoch júl a august roku 2012 realizovaná masová verejná diskusia u príslušníkov vyššie uvedených profesijných skupín ku návrhu novely zákona č. 328/2002 Z.z. o sociálnom zabezpečení policajtov a vojakov a o zmene a doplnení niektorých zákonov, predmetom ktorej sú okrem iného navrhované aj tzv. „stabilizačné odvody“ z výsluhových dôchodkov pre ich poberateľov, ktorí nedosiahli vek 62 rokov. 

Špecifické pripomienky: 

l./ Bod 2 „V § 8 sa odsek 1 dopĺňa písmenom m), ktoré znie: 
„m) výsluhové dôchodky poskytované podľa osobitného predpisu22) daňovníkom do dovŕšenia dôchodkového veku podľa osobitného predpisu.21)“. žiadame v návrhu zákona vypustiť celý. 
Túto pripomienku považujeme za zásadnú. 
 	O 	N 	Zdaňovanie výsluhových dôchodkov predstavuje jedno z opatrení konsolidácie verejných financií zameranej na zníženie deficitu verejných financií. 	
KOZ SR 	 
2./ Bod 3 „V § 8 ods. 3 písm. b) sa na konci pripájajú tieto slová: „vrátane výsluhových dôchodkov podľa odseku 1 písm. m),“. Žiadame v návrhu zákona vypustiť celý. 
Túto pripomienku považujeme za zásadnú. 
 	Z 	N 	Zdaňovanie výsluhových dôchodkov predstavuje jedno z opatrení konsolidácie verejných financií zameranej na zníženie deficitu verejných financií. 	
KOZ SR 	 
3./ Bod 4 „ V § 8 ods. 10 prvej vete sa za slovo „ceny“ vkladajú slová „a z príjmov podľa odseku 1 písm. m)“, žiadame vypustiť celý. 
Túto pripomienku považujeme za zásadnú. 
 	Z 	N 	Zdaňovanie výsluhových dôchodkov predstavuje jedno z opatrení konsolidácie verejných financií zameranej na zníženie deficitu verejných financií. 	
KOZ SR 	 

4./ Bod 5 „V § 9 ods. 2 písm. f) sa za slovo „príspevku“ vkladajú čiarka a slová „výsluhového dôchodku podľa § 8 ods. 1 písm. m)“, žiadame vypustiť celý. 
Túto pripomienku považujeme za zásadnú. 
 	Z 	N 	Zdaňovanie výsluhových dôchodkov predstavuje jedno z opatrení konsolidácie verejných financií zameranej na zníženie deficitu verejných financií. 	
KOZ SR 	 
5./ Bod 7 „V § 11 ods. 6 sa za slová „výsluhového dôchodku22)“ vkladajú slová „poskytovaného daňovníkovi po dovŕšení dôchodkového veku podľa osobitného predpisu21)“. Žiadame vypustiť celý. 
Túto pripomienku považujeme za zásadnú. 
 	Z 	N 	Zdaňovanie výsluhových dôchodkov predstavuje jedno z opatrení konsolidácie verejných financií zameranej na zníženie deficitu verejných financií. 	
KOZ SR 	 

4./ Bod 5 „V § 9 ods. 2 písm. f) sa za slovo „príspevku“ vkladajú čiarka a slová „výsluhového dôchodku podľa § 8 ods. 1 písm. m)“, žiadame vypustiť celý. 
Túto pripomienku považujeme za zásadnú. 

 	Z 	N 	Zdaňovanie výsluhových dôchodkov predstavuje jedno z opatrení konsolidácie verejných financií zameranej na zníženie deficitu verejných financií. 	
KOZ SR 	 
6./ Bod 14 „ V § 43 sa odsek 3 dopĺňa písmenom l), ktoré znie: 
„l) výsluhový dôchodok [§8 ods. 1 písm. m)].“, žiadame vypustiť celý. 
Túto pripomienku považujeme za zásadnú. 
 	Z 	N 	Zdaňovanie výsluhových dôchodkov predstavuje jedno z opatrení konsolidácie verejných financií zameranej na zníženie deficitu verejných financií. 	
KOZ SR 	 
7./ Bod 19 - z navrhovaného §-u 52r vypustiť celý ods. 2 
(2) Ustanovenia § 8 ods. 1 písm. m), ods. 3 písm. b) a ods. 10 a § 9 ods. 2 písm. f) v znení účinnom od 1. Januára 2013 sa použijú na plnenia vyplatené po 31. decembri 2012“. 
Túto pripomienku považujeme za zásadnú. 
 	Z 	N 	Zdaňovanie výsluhových dôchodkov predstavuje jedno z opatrení konsolidácie verejných financií zameranej na zníženie deficitu verejných financií. 	
RUZ 	Postoj RÚZ k materiálu 
RÚZ zásadne nesúhlasí so zvyšovaním sadzieb dane z príjmu pre právnické osoby a zavedením progresivity v zdaňovaní príjmu fyzických osôb. RÚZ považuje takýto krok za zásadné zhoršenie podnikateľského prostredia v SR. Podľa názoru RÚZ uvedené opatrenie bude mať za následok celý rad notoricky známych negatívnych dopadov od obmedzenia konkurencieschopnosti SR, zvyšovanie motivácie obchádzať a porušovať daňové predpisy (vrátane motivácie k nelegálnemu zamestnávaniu), zníženia motivácie vykonávať produktívnu činnosť, posilnenia bariéry pri štarte podnikania. Súčasne bude takéto zdanenie predstavovať zníženie disponibilného príjmu FO a PO, čo bude mať negatívny vplyv na mieru spotreby, úspor a následnú tvorbu investícií. 

V tejto súvislosti upozorňujeme, že prijatím návrhu bude mať Slovensko najvyššie sadzby priamych daní z krajín V4 (Česká republika: 19% PO, 15% FO, Maďarsko: 19% PO, 16-20,32% FO, Poľsko: 19% FO, 18 alebo 32% PO), alebo na ilustráciu tiež Rumunsko: 16% PO, 16% FO. 

RÚZ si je vedomá potreby konsolidácie verejných financií a akceptuje, že konsolidáciu nie je možné realizovať bez čiastočného zvyšovania daňového zaťaženia, ale konštatujeme, že zvyšovanie priamych daní nie je vzhľadom na svoje negatívne dopady vhodným spôsobom konsolidácie. 

V prípade ak je nutné zvyšovanie daní je podľa nášho názoru vzhľadom k daňovým sadzbám v DPH okolitých štátoch z hľadiska konkurencieschopnosti SR výhodnejšie zvyšovanie sadzieb nepriamych daní. 

RÚZ taktiež konštatuje, že akékoľvek zvyšovanie daňového zaťaženia by mali sprevádzať ekvivalentné, alebo dokonca väčšie úspory na strane výdavkov verejného sektora, čo sa podľa nášho názoru zatiaľ nedeje. 
 	O 	N 	Ustanovenie bolo vypracované v rámci opatrení konsolidácie verejných financií , tak aby nepredstavovalo neúmerne veľký vplyv na najzraniteľnejšie vrstvy spoločnosti. 
V rámci rozporového konania so zástupcami RÚZ nebol rozpor odstránený. 

RUZ 	k čl. I., novelizačný bod číslo 8 
RÚZ navrhuje uvedený novelizačný bod z návrhu zákona vypustiť 

Odôvodnenie: 
RÚZ zásadne nesúhlasí so zvyšovaním sadzieb dane z príjmu pre právnické osoby a zavedením progresivity v zdaňovaní príjmu fyzických osôb. RÚZ považuje takýto krok za zásadné zhoršenie podnikateľského prostredia v SR. Podľa názoru RÚZ uvedené opatrenie bude mať za následok celý rad notoricky známych negatívnych dopadov od obmedzenia konkurencieschopnosti SR, zvyšovanie motivácie obchádzať a porušovať daňové predpisy (vrátane motivácie k nelegálnemu zamestnávaniu), zníženia motivácie vykonávať produktívnu činnosť, posilnenia bariéry pri štarte podnikania. Súčasne bude takéto zdanenie predstavovať zníženie disponibilného príjmu FO a PO, čo bude mať negatívny vplyv na mieru spotreby, úspor a následnú tvorbu investícií. 

V tejto súvislosti upozorňujeme, že prijatím návrhu bude mať Slovensko najvyššie sadzby priamych daní z krajín V4 (Česká republika: 19% PO, 15% FO, Maďarsko: 19% PO, 16-20,32% FO, Poľsko: 19% FO, 18 alebo 32% PO), alebo na ilustráciu tiež Rumunsko: 16% PO, 16% FO. 

RÚZ si je vedomá potreby konsolidácie verejných financií a akceptuje, že konsolidáciu nie je možné realizovať bez čiastočného zvyšovania daňového zaťaženia, ale konštatujeme, že zvyšovanie priamych daní nie je vzhľadom na svoje negatívne dopady vhodným spôsobom konsolidácie. 

V prípade ak je nutné zvyšovanie daní je podľa nášho názoru vzhľadom k daňovým sadzbám v DPH okolitých štátoch z hľadiska konkurencieschopnosti SR výhodnejšie zvyšovanie sadzieb nepriamych daní. 

RÚZ taktiež konštatuje, že akékoľvek zvyšovanie daňového zaťaženia by mali sprevádzať ekvivalentné, alebo dokonca väčšie úspory na strane výdavkov verejného sektora, čo sa podľa nášho názoru zatiaľ nedeje. 
 	Z 	N 	Ustanovenie bolo vypracované v rámci opatrení konsolidácie verejných financií , tak aby nepredstavovalo neúmerne veľký vplyv na najzraniteľnejšie vrstvy spoločnosti. 
V rámci rozporového konania so zástupcami RUZnebol rozpor odstránený. 

Verejnosť 	ustanovenia bodov 2,3,4,5 a 14 článku I.  
Vypustiť z návrhu zákona ustanovenia bodov 2,3,4,5 a 14 článku I. týkajúce sa výsluhových dôchodkov 

Odôvodnenie: Uvedené ustanovenia zavádzajú zdanenie dávok výsluhového zabezpečenia poskytovaných podľa zákona č. 328/2002 Zb. v znení noviel a to zrážkovou daňou vo výške 19%. Súčasne je Ministerstvom vnútra Slovenskej republiky pripravovaná novela zákona č. 328/2002 Zb. , ktorá zavádza v novom paragrafe 39a) osobitný odvod z výsluhových dôchodkov vo výške 10%. Uplatnením obidvoch sadzieb v praxi by došlo k bezprecedentnému zdaneniu tzv. pasívneho príjmu až do výšky 27,1 %, teda vyššej ako zdanenia príjmov napr. z hazardu. Takéto neprimerane vysoké zdanenie by bolo diskriminačné voči skupine obyvateľov a teda protiústavné. 

Z uvedených dôvodov je nevyhnutné uvedené ustanovenia z predkladaného návrhu zákona vypustiť resp. prerokovať súčasne s pripravovaným návrhom zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 328/2002 Zb. 	O 	N 	Zdaňovanie výsluhových dôchodkov predstavuje jedno z opatrení konsolidácie verejných financií zameranej na zníženie deficitu verejných financií. 	
Verejnosť 	ustanovenia bodov 2,3,4,5 a 14 článku I. : 
ustanovenia bodov 2,3,4,5 a 14 článku I. : 
Vypustiť z návrhu zákona ustanovenia bodov 2,3,4,5 a 14 článku I. týkajúce sa výsluhových dôchodkov Odôvodnenie: Uvedené ustanovenia zavádzajú zdanenie dávok výsluhového zabezpečenia poskytovaných podľa zákona č. 328/2002 Zb. v znení noviel a to zrážkovou daňou vo výške 19%. Súčasne je Ministerstvom vnútra Slovenskej republiky pripravovaná novela zákona č. 328/2002 Zb. , ktorá zavádza v novom paragrafe 39a) osobitný odvod z výsluhových dôchodkov vo výške 10%. Uplatnením obidvoch sadzieb v praxi by došlo k bezprecedentnému zdaneniu tzv. pasívneho príjmu až do výšky 27,1 %, teda vyššej ako zdanenia príjmov napr. z hazardu. Takéto neprimerane vysoké zdanenie by bolo diskriminačné voči skupine obyvateľov a teda protiústavné. Z uvedených dôvodov je nevyhnutné uvedené ustanovenia z predkladaného návrhu zákona vypustiť resp. prerokovať súčasne s pripravovaným návrhom zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 328/2002 Zb.  	Z 	N 	Zdaňovanie výsluhových dôchodkov predstavuje jedno z opatrení konsolidácie verejných financií zameranej na zníženie deficitu verejných financií. 	
Verejnosť 	ustanovenia bodov 2,3,4,5 a 14 článku I 
Vypustiť z návrhu zákona ustanovenia bodov 2,3,4,5 a 14 článku I. týkajúce sa výsluhových dôchodkov Odôvodnenie: 
Výsluhový dôchodok je vyplácaný zo sociálneho balíka sociálneho zabezpečenia príslušníkov ozbrojených zborov ... a daň bude vlastne krádež štátu, lebo daň už do toho samého balíka nepôjde. Štát bude uberať finančné prostriedky zo sociálneho fondu, ktorý už je teraz, zapríčinením štátu kritický, len aby naplnil iný balík - štátnu kasu. Je to krádež toho, čo sa zvýšenými odvodmi : 
cit.: 
(4) Poistné na sociálne zabezpečenie, ak ďalej nie je ustanovené inak, platia 

a) policajti a profesionálni vojaci, a to na 
1. nemocenské zabezpečenie 1, 4 % z vymeriavacieho základu, 
2. výsluhový príspevok 1 % z vymeriavacieho základu, 
3. výsluhový dôchodok 5 % z vymeriavacieho základu, (1 naviac) 
4. invalidný výsluhový dôchodok 3 % z vymeriavacieho základu, 

b) služobný úrad a služobný orgán, a to na 
1. nemocenské zabezpečenie 1, 4 % z vymeriavacieho základu, 
2. výsluhový príspevok 1 % z vymeriavacieho základu, 
3. výsluhový dôchodok 17 % z vymeriavacieho základu, (3 naviac) 
4. invalidný výsluhový dôchodok 3 % z vymeriavacieho základu, 
5. úrazové zabezpečenie 0, 8 % z vymeriavacieho základu, 

do systému počas aktívnej služby príslušníkov odvádza. 

Ide o protiústavný návrh, vzhľadom na to, že sa zdanenie uplatňuje len na určitú skupiny obyvateľstva, čiže je diskriminačný. 

Daňovým zaťažením, je suma všetkých odvodov štátu. Medzi daňové zaťaženia paria aj povinné odvody na sociálne zabezpečenie. Zaviesť daň z príjmu na sociálnu dávku by teda znamenalo uplatniť si daň z daňového zaťaženia minulých období. V matematickom vyhodnotení 23 % odvod do sociálneho zabezpečenia počas výkonu službu + 19 % z 23, celkom 27,37 % zaťaženie mzdy príslušníka uplatňujúceho si výsluhový dôchodok. 
V prípade, ak bude účinný aj návrh na 10 % stabilizačný odvod zmenou a doplnením Zákona o sociálnom zabezpečení vojakov, policajtov ... č. 328/2002 Z.z, daňové odvody štátu sa zvýšia na 37,37 % a práca vo vzťahujúcich sa zložkách štátnej správy bude najviac a diskriminačne daňovo zaťaženou skupinou, čo sa vymyká účelu prácu v týchto zložkách zatraktívniť. 

Množstvo výsluhových dôchodcov sa uplatnením zdanenia výsluhových dôchodkov dostane do zložitej ekonomickej situácie, hraničiacej s ich sociálnou a ekonomickou existenciou. Tým, že pracovali v týchto zložkách, prišli o prax a kvalifikáciu, potrebnú pre uplatnenie vzdelania v ďalšej praxi. Po 20 rokoch je to obzvlášť zložitá situácia. Do tejto situácie sa dostali zväčša núteným odchodom pri znižovaní stavov, čiže štátom i keď zväčša pracovať chceli. Zásahom do finančných zdrojov, ktoré im boli priznané a už aj vyplácané, sa naruší ekonomický chod domácností rodín a sociálne istoty, sa stanú sociálnymi neistotami. A v prípade neposkytnutia dostatočne dlhého časového horizontu výsluhoví dôchodcovia nebudú schopní pokryť ekonomické vákuum, vzniknuté nižším príjmom finančných prostriedkov.  	O 	N 	Zdaňovanie výsluhových dôchodkov predstavuje jedno z opatrení konsolidácie verejných financií zameranej na zníženie deficitu verejných financií. 	
Verejnosť 	Ustanovenia bodov 2,3,4,5 a 14 článku I 
ustanovenia bodov 2,3,4,5 a 14 článku I: 
Vypustiť z návrhu zákona ustanovenia bodov 2,3,4,5 a 14 článku I. týkajúce sa výsluhových dôchodkov Odôvodnenie: Výsluhový dôchodok je vyplácaný zo sociálneho balíka sociálneho zabezpečenia príslušníkov ozbrojených zborov ... a daň bude vlastne krádež štátu, lebo daň už do toho samého balíka nepôjde. Štát bude uberať finančné prostriedky zo sociálneho fondu, ktorý už je teraz, zapríčinením štátu kritický, len aby naplnil iný balík - štátnu kasu. Je to krádež toho, čo sa zvýšenými odvodmi : cit.: (4) Poistné na sociálne zabezpečenie, ak ďalej nie je ustanovené inak, platia a) policajti a profesionálni vojaci, a to na 1. nemocenské zabezpečenie 1, 4 % z vymeriavacieho základu, 2. výsluhový príspevok 1 % z vymeriavacieho základu, 3. výsluhový dôchodok 5 % z vymeriavacieho základu, (1 naviac) 4. invalidný výsluhový dôchodok 3 % z vymeriavacieho základu, b) služobný úrad a služobný orgán, a to na 1. nemocenské zabezpečenie 1, 4 % z vymeriavacieho základu, 2. výsluhový príspevok 1 % z vymeriavacieho základu, 3. výsluhový dôchodok 17 % z vymeriavacieho základu, (3 naviac) 4. invalidný výsluhový dôchodok 3 % z vymeriavacieho základu, 5. úrazové zabezpečenie 0, 8 % z vymeriavacieho základu, do systému počas aktívnej služby príslušníkov odvádza. Ide o protiústavný návrh, vzhľadom na to, že sa zdanenie uplatňuje len na určitú skupiny obyvateľstva, čiže je diskriminačný. Daňovým zaťažením, je suma všetkých odvodov štátu. Medzi daňové zaťaženia paria aj povinné odvody na sociálne zabezpečenie. Zaviesť daň z príjmu na sociálnu dávku by teda znamenalo uplatniť si daň z daňového zaťaženia minulých období. V matematickom vyhodnotení 23 % odvod do sociálneho zabezpečenia počas výkonu službu + 19 % z 23, celkom 27,37 % zaťaženie mzdy príslušníka uplatňujúceho si výsluhový dôchodok. V prípade, ak bude účinný aj návrh na 10 % stabilizačný odvod zmenou a doplnením Zákona o sociálnom zabezpečení vojakov, policajtov ... č. 328/2002 Z.z, daňové odvody štátu sa zvýšia na 37,37 % a práca vo vzťahujúcich sa zložkách štátnej správy bude najviac a diskriminačne daňovo zaťaženou skupinou, čo sa vymyká účelu prácu v týchto zložkách zatraktívniť. Množstvo výsluhových dôchodcov sa uplatnením zdanenia výsluhových dôchodkov dostane do zložitej ekonomickej situácie, hraničiacej s ich sociálnou a ekonomickou existenciou. Tým, že pracovali v týchto zložkách, prišli o prax a kvalifikáciu, potrebnú pre uplatnenie vzdelania v ďalšej praxi. Po 20 rokoch je to obzvlášť zložitá situácia. Do tejto situácie sa dostali zväčša núteným odchodom pri znižovaní stavov, čiže štátom i keď zväčša pracovať chceli. Zásahom do finančných zdrojov, ktoré im boli priznané a už aj vyplácané, sa naruší ekonomický chod domácností rodín a sociálne istoty, sa stanú sociálnymi neistotami. A v prípade neposkytnutia dostatočne dlhého časového horizontu výsluhoví dôchodcovia nebudú schopní pokryť ekonomické vákuum, vzniknuté nižším príjmom finančných prostriedkov.  	O 	N 	Zdaňovanie výsluhových dôchodkov predstavuje jedno z opatrení konsolidácie verejných financií zameranej na zníženie deficitu verejných financií. 	
Verejnosť 	 
Vypustiť z návrhu zákona ustanovenia bodov 2,3,4,5 a 14 článku I. týkajúce sa výsluhových dôchodkov Odôvodnenie: Výsluhový dôchodok je vyplácaný zo sociálneho balíka sociálneho zabezpečenia príslušníkov ozbrojených zborov ... a daň bude vlastne krádež štátu, lebo daň už do toho samého balíka nepôjde. Štát bude uberať finančné prostriedky zo sociálneho fondu, ktorý už je teraz, zapríčinením štátu kritický, len aby naplnil iný balík - štátnu kasu. Je to krádež toho, čo sa zvýšenými odvodmi : cit.: (4) Poistné na sociálne zabezpečenie, ak ďalej nie je ustanovené inak, platia a) policajti a profesionálni vojaci, a to na 1. nemocenské zabezpečenie 1, 4 % z vymeriavacieho základu, 2. výsluhový príspevok 1 % z vymeriavacieho základu, 3. výsluhový dôchodok 5 % z vymeriavacieho základu, (1 naviac) 4. invalidný výsluhový dôchodok 3 % z vymeriavacieho základu, b) služobný úrad a služobný orgán, a to na 1. nemocenské zabezpečenie 1, 4 % z vymeriavacieho základu, 2. výsluhový príspevok 1 % z vymeriavacieho základu, 3. výsluhový dôchodok 17 % z vymeriavacieho základu, (3 naviac) 4. invalidný výsluhový dôchodok 3 % z vymeriavacieho základu, 5. úrazové zabezpečenie 0, 8 % z vymeriavacieho základu, do systému počas aktívnej služby príslušníkov odvádza. Ide o protiústavný návrh, vzhľadom na to, že sa zdanenie uplatňuje len na určitú skupiny obyvateľstva, čiže je diskriminačný. Daňovým zaťažením, je suma všetkých odvodov štátu. Medzi daňové zaťaženia paria aj povinné odvody na sociálne zabezpečenie. Zaviesť daň z príjmu na sociálnu dávku by teda znamenalo uplatniť si daň z daňového zaťaženia minulých období. V matematickom vyhodnotení 23 % odvod do sociálneho zabezpečenia počas výkonu službu + 19 % z 23, celkom 27,37 % zaťaženie mzdy príslušníka uplatňujúceho si výsluhový dôchodok. V prípade, ak bude účinný aj návrh na 10 % stabilizačný odvod zmenou a doplnením Zákona o sociálnom zabezpečení vojakov, policajtov ... č. 328/2002 Z.z, daňové odvody štátu sa zvýšia na 37,37 % a práca vo vzťahujúcich sa zložkách štátnej správy bude najviac a diskriminačne daňovo zaťaženou skupinou, čo sa vymyká účelu prácu v týchto zložkách zatraktívniť. Množstvo výsluhových dôchodcov sa uplatnením zdanenia výsluhových dôchodkov dostane do zložitej ekonomickej situácie, hraničiacej s ich sociálnou a ekonomickou existenciou. Tým, že pracovali v týchto zložkách, prišli o prax a kvalifikáciu, potrebnú pre uplatnenie vzdelania v ďalšej praxi. Po 20 rokoch je to obzvlášť zložitá situácia. Do tejto situácie sa dostali zväčša núteným odchodom pri znižovaní stavov, čiže štátom i keď zväčša pracovať chceli. Zásahom do finančných zdrojov, ktoré im boli priznané a už aj vyplácané, sa naruší ekonomický chod domácností rodín a sociálne istoty, sa stanú sociálnymi neistotami. A v prípade neposkytnutia dostatočne dlhého časového horizontu výsluhoví dôchodcovia nebudú schopní pokryť ekonomické vákuum, vzniknuté nižším príjmom finančných prostriedkov.  	O 	N 	Zdaňovanie výsluhových dôchodkov predstavuje jedno z opatrení konsolidácie verejných financií zameranej na zníženie deficitu verejných financií. 	
Verejnosť 	návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 595/2003 Z. z. o dani z príjmov v znení neskorších predpisov  
1. V predkladacej správe a rovnako vo všeobecnej časti dôvodovej správy predkladateľ uvádza ako jedno z opatrení na konsolidáciu verejných financií so zámerom zníženia deficitu verejných financií pod 3 % HDP v roku 2013 je aj „zdanenie výsluhových dôchodkov vyplácaných podľa zákona o sociálnom zabezpečení vojakov a policajtov do dosiahnutia dôchodkového veku týchto daňovníkov“, pričom zároveň udáva, že navrhované zmeny vychádzajú z Programového vyhlásenia vlády SR. 
Žiadam toto opatrenie z dôvodovej správy aj z celého návrhu zákona vypustiť. 
Odôvodnenie: 
Súčasťou Programového vyhlásenia vlády SR je aj záväzok, že Vláda presadí stabilizáciu sociálneho systému policajtov a príslušníkov ostatných ozbrojených zložiek tak, aby boli dlhodobo ich pevnou oporou s cieľom posilniť spoločenskú prestíž tohto povolania. Z predkladaného návrhu zákona však vyplýva, že zo všetkých poberateľov sociálnych dávok si na konsolidáciu verejných financií vybral predkladateľ účelovo iba skupinu výsluhových dôchodcov ozbrojených zložiek. Predkladaný návrh považujeme za neúmerné odvodové zaťaženie sociálnych dávok, ktoré sú určené na kompenzáciu dlhodobého výkonu vojenského povolania, spojeného s nadmerným fyzickým a psychickým opotrebovaním profesionálnych vojakov a takzvanou profesijnou invaliditou. 

2. Navrhujem zrušiť text v osobitnej časti dôvodovej správy – „K bodom 2, 3, 4, 5 a 14 - § 8 ods. 1 písm. m), § 8 ods. 3 písm. b), § 8 ods. 10, § 9 ods. 2 písm. f) 
Navrhuje sa zdanenie výsluhových dôchodkov poskytovaných daňovníkom do dosiahnutia dôchodkového veku podľa zákona o sociálnom poistení. Po dovŕšení dôchodkového veku budú tieto plnenia oslobodené od dane.“ 
Odôvodnenie: 
Návrh na zdanenie výsluhových dôchodkov považujeme v tejto podobe za diskriminačný a neodôvodnený. Predkladateľ zákona navrhuje zdaniť iba výsluhové dôchodky policajtov a vojakov, pričom výsluhové dôchodky boli do 31. 12. 2003 priznávané dôchodky za výsluhu rokov aj pre letcov, baletky a umelcov. Tieto však podľa návrhu zákona nemajú podliehať zdaňovaniu. 

3. Navrhujem zrušiť text v bodoch 2, 3, 4, 5 a 14 predkladaného návrhu zákona. 
Odôvodnenie: 
Text v týchto bodoch postupne rieši otázku zdaňovania výsluhových dôchodkov vojakov, čím má v úmysle konsolidovať verejné financie. Týmto však diskriminuje túto skupinu poberateľov sociálnych dávok vo vzťahu k všetkým ostatným poberateľom sociálnych dávok, ktorí sa na konsolidácii verejných financií nemusia podieľať. Predkladateľ zároveň opomenul, že práve výsluhový dôchodcovia odviedli do sociálneho systému percentuálne vyššie odvody ako ktorýkoľvek iný poberatelia sociálnych dávok a odviedli ich z celej sumy svojich príjmov na rozdiel napríklad od poberateľov starobných dôchodkov. 
Dovoľujem si upozorniť zároveň na skutočnosť, že v slovenskej spoločnosti sú aj poberatelia sociálnych dávok zo sociálnych systémov krajín EU, prípadne tretích krajín, a aj poberatelia vojenských výsluhových dôchodkov iných krajín, ktorí rovnako nedovŕšili dôchodkový vek. Týmito občanmi SR sa však predkladateľ zákona taktiež vôbec nezaoberá. 

4. V bode 11 predkladaného zákona sa navrhuje znížiť vek dieťaťa, ktoré sa považuje za nezaopatrené na účely priznania daňového bonusu na 19 rokov veku. S predloženým návrhom nesúhlasím a žiadam ponechať vek do 25 rokov. 
Odôvodnenie: 
Predkladateľ nezdôvodnil z akých dôvodov sa rozhodol práve pre vek 19 rokov. V predkladacej správe sa deklaruje, že prijímané opatrenia nebudú predstavovať neúmerný dopad na najzraniteľnejšie vrstvy spoločnosti. Nezaopatrené deti sú pritom najzraniteľnejšou skupinou spoločnosti a vek 19 rokov je príznačný prechodom na finančne náročné vysokoškolské štúdium. Preto pokladáme predložený návrh na zníženie veku oprávneného nezaopatreného dieťaťa na 19 rokov za neodôvodnené. 

5. Pripomienka k bodu 2 predkladaného návrhu zákona: 
Predkladateľ navrhuje v tomto bode zdaňovanie výsluhového dôchodku do dovŕšenia dôchodkového veku podľa osobitného predpisu. Predkladateľ však nerieši otázku výpočtu dovŕšenia dôchodkového veku, ktorý vykonáva Sociálna poisťovňa, pričom výsluhový dôchodcovia sú v prípade ministerstva obrany Slovenskej republiky poistencami Vojenského úradu sociálneho zabezpečenia. 
 	O 	N 	Ustanovenie bolo vypracované v rámci opatrení konsolidácie verejných financií so zámerom zníženia deficitu verejných financií  	
Verejnosť 	ust. bodov 2,3,4,5,14 čl. I, zákona 595/2003 
Výsluhoví policajní a vojenskí dôchodcovia, ktorí sú vo výsluhe zo zdravotných dôvodov a nemajú ešte dôchodkový vek a ani sa nemôžu nikde zamestnať ani pracovať zo závažných zdravotných dôvodov, a sú napr. imobilní, taktiež nemôžu ani ísť do invalidného dúchodku, nakoľko pracovníci ozbrojených zložiek neodvádzajú odvody do socialnej poisťovne. Týmto sa výrazne znižuje ich jediný existenčný príjem a sú znevýhodnení voči poberateľom dôchodkov zo soc.poisťovňe a to tým, že by navyše mali platiť dane a odvody z dôchodku a navyše ešte im ani nebude valorizovaný. Tieto dávky dôchodku nie je možné ani zdaňovať, nakoľko uvedené opatrenie voči poberateľom výsluhového dôchodku, ktorí sú napr. zdravotne postihnutý, imobilný a pod. je protiústavné. Preto bude aj podaný návrh na preskúmanie tohto zákona Ústavným súdom SR. 
Je preto potrebné toto zapracovať do ustanovení zákona, resp. jeho vypustenie, príp. rozlišovať výsluhových dôchodcov, ktorí majú výsluhový dôchodok ako ako jediný existenčný príjem a nemôžu ani pracovať zo závaž.zdr.dôvodov a tých, ktorí ešte naďalej pracujú v štátnej či verejnej správe. 	O 	N 	Zdaňovanie výsluhových dôchodkov predstavuje jedno z opatrení konsolidácie verejných financií zameranej na zníženie deficitu verejných financií. 	
Verejnosť 	43. V § 38 sa za odsek 4 vkladá nový odsek 5 
V prvom rade chcem zdôrazniť, že nesúhlasím s tým, aby už z priznaných výsluhových dôchodkov boli robené dávky sociálneho zabezpečenia, ktoré už nemajú byť rovné starobným dôchodkom A to sa vťahuje aj k ostatným ustanoveniam zákona. Za ďalšie si myslím, že siahnúť na majetok nie je možné z týchto dôvodov a vôbec nie zavedením pravidiel retroaktívne. Taktiež nevidím dôvod, prečo má byť pozastavenie uplatnené na iné prípady, ako ktoré súvisia so zneužitím právomoci verejného činiteľa. Uvedený problém vznikol v českej republike, kde nevedeli spätne odňať colníkom výsluhové príspevky, ktorí bez colného prejednania prepúšťali v dovoze automobilové cisterny s pohonnými látkami. Prečo má byť v tomto prípade táto norma prísnejšia, ak napríklad pri vydávaní povolení na nakladanie s tovarom podliehajúcemu spotrebným daniam, sú užšie vymedzené podmienky napriek tomu, že legislatíva sa roky nevie vysporiadať ani so zabezpečením dane a v dôsledku čoho zrejme dochádza od roku 2004 k "daňovým nedoplatkom" !!!! 	O 	N 	Pripomienka sa týka návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 328/2002 Z. z. o sociálnom zabezpečení policajtov a vojakov a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov a o zmene a doplnení niektorých zákonov predloženého Ministerstvom vnútra SR.  	
Verejnosť 	43. V § 38 sa za odsek 4 vkladá nový odsek 5 
Ide o diskriminačné opatrenie vzhľadom na to, že poberateľovi výsluhového dôchodku, ktorý pred prepustením z výkonu trestu dosiahne vek , v ktorom mu vznikne nárok na starobný dôchodok podľa všeobecných predpisov o sociálnom poistení, výplata výsluhového dôchodku sa uvoľní odo dňa dosiahnutia uvedeného veku, ale poberateľovi výsluhového dôchodku pred dosiahnutím dôchodkového veku sa neuvoľní , pričom považujem za snahu obísť jednoznačnú diskrimináciu cez ďalšie podmienky ustanovené pre nárok na starobný dôchodok. Taktiež nesúhlasím s tým, aby muži boli diskriminovaní, nakoľko jednou z podmienok na priznanie starobného dôchodku je vek a tým aj uvoľnenia. 

 	O 	N 	Pripomienka sa týka návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 328/2002 Z. z. o sociálnom zabezpečení policajtov a vojakov a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov a o zmene a doplnení niektorých zákonov predloženého Ministerstvom vnútra SR.  	
Verejnosť 	bodu 2, 3, 4, 5 a 14 
1. Navrhujem zrušiť text v bodoch 2, 3, 4, 5 a 14 predkladaného návrhu zákona. 
Odôvodnenie: 
Návrh diskriminuje skupinu poberateľov sociálnych dávok vo vzťahu k všetkým ostatným poberateľom sociálnych dávok, ktorí sa na konsolidácii verejných financií nemusia podieľať. Predkladateľ zároveň opomenul, že práve výsluhový dôchodcovia odviedli do sociálneho systému percentuálne vyššie odvody ako ktorýkoľvek iný poberatelia sociálnych dávok a odviedli ich z celej sumy svojich príjmov na rozdiel napríklad od poberateľov starobných dôchodkov. 
 	O 	N 	Zdaňovanie výsluhových dôchodkov predstavuje jedno z opatrení konsolidácie verejných financií zameranej na zníženie deficitu verejných financií. 	
Verejnosť 	Návrh zákona , ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 595/2003 Z. z. o dani z príjmov v znení neskorších predpisov 
Podľa ustanovenia Čl. IV. bod 2 zákona č. 185/2012 Z. z., ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 580/2004 Z. z. o zdravotnom poistení a o zmene a doplnení zákona č. 95/2002 Z. z. o poisťovníctve a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov a o zmene a doplnení niektorých zákonov bol doplnený v § 68 ods. 13 zákona č. 328/2002 Z. z. o sociálnom zabezpečení policajtov a vojakov a o zmene a doplnení niektorých zákonov, čím bola zastavená valorizácia výsluhových dôchodkov (ďalej len VD) na dobu neurčitú. 
V systéme, kedy sa záväzok voči NATO, vyčleňovať pre potreby Slovenskej armády 2% HDP ročne, neustále znižuje a Slovenská armáda ako taká sa dostáva k hranici prežitia, nie je reálny predpoklad valorizácie VD v dohľadnej dobe. 
Návrh zákona , ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 595/2003 Z. z. o dani z príjmov v znení neskorších predpisov, zavádza ďalší neštandardný prvok, ktorým je zdanenie výsluhových dôchodkov silových zložiek Slovenskej republiky. V celej dôvodovej správe, nie je uvedený ani jeden relevantný dôvod na zavedenie takejto dane. Konsolidácia verejných financií ním nie je. Hlavne, keď je konsolidácia robená iba systémom zvyšovania finančnej záťaže občanov Slovenskej republiky a výdavkovú stránku štátu viac/menej úspešne ignoruje. Nehovoriac o opatreniach na zlepšenie výberu daní napr. DPH. 
Zavedením zdanenia VD sa len ďalej bude znižovať atraktívnosť povolania v silových zložkách a mnohých nádejných uchádzačov odradí. Zastavenie valorizácie VD v súbehu s ich zdaňovaním bude výrazne znižovať životný štandard výsluhových dôchodcov. 
Silové zložky majú zákonom obmedzenú časť svojich ústavných práv, sú vycvičení v oblastiach, ktoré sú ťažko použiteľné v bežnom civilnom živote. Vo väčšine prípadov sú nútení odísť do výsluhy vo veku okolo 40-45 a sú ťažko uplatniteľní. Áno, sú takí ktorí pracujú, najčastejšie ako príslušníci SBS, prípadne pokračujú vo vojenskej kariére ako civilný zamestnanci. No je aj veľmi veľa takých, ktorí nepracujú a ich jediným príjmom je VD. Býva to z rôznych dôvodov a nie je to preto, že by už nechceli pracovať. Veľká časť v minulosti rušených útvarov (keď to vztiahnem na armádu) sa nachádzala v takých oblastiach, kde má problém zamestnať sa aj bežný človek (napr. Jelšava, Rožňava, všeobecne východ Slovenska). Nehovoriac o častých reakciách potencionálnych zamestnávateľov, že prečo berú prácu iným, keď už VD majú. 
Dňa 28.8.2012 bol tiež daný do medzirezortného pripomienkovania materiál „Návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 328/2002 Z. z. o sociálnom zabezpečení policajtov a vojakov a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov a o zmene a doplnení niektorých zákonov“. Tento zavádza stabilizačný 10% odvod z VD. 
Kombinácia týchto troch opatrení (pozastavenie valorizácie VD, zdanenie VD a odvod z VD) sú vlastne trestom, za to, že si niekto dovolil byť príslušníkom silových zložiek. Voči žiadne skupine obyvateľstva Slovenskej republiky nie sú vedené také silné reštrikčné opatrenia ako voči výsluhový dôchodcom. 
Preto navrhujeme, časť týkajúcu sa zdanenia výsluhových dôchodkov z návrhu zákona úplne vypustiť. 
 	Z 	N 	Zdaňovanie výsluhových dôchodkov predstavuje jedno z opatrení konsolidácie verejných financií zameranej na zníženie deficitu verejných financií. 	
Verejnosť 	vypusteniu ustanovení bodov 2,3,4,5 a 14 článku I 
Je potrebné vypustiť všetky ustanovenia týkajúce sa zdaňovania už vyplácaných výsluhových dôchodkov, lebo je to v rozpore s čl. I. hlavy I Ústavy SR, ktorý mimo iné deklaruje, že SR je právny štát. Navrhovateľ týmto návrhom zákona v horeuvedených bodoch navodzuje stav právnej neistoty pre občana, ktorý svoj záväzok ku štátu splnil dňom kedy odišiel zo služobného pomeru a odchádzal za jasne stanovených a konkrétnych sociálnych istôt, ktoré mu v tom momente deklaroval štát svojimi zákonmi. Ďalej sa porušuje zásada retroaktivity hrubým spôsobom, lebo mení podmienky poberania výsluhovej dávky so spätnou platnosťou u ľudí, ktorý do tohto systému vstúpili za úplne iných podmienok ako teraz navrhuje predkladateľ novely zákona čím siaha už na ich priznané majetkové právo. V neposlednom rade, kto zaručí, že týmto štát nevytvára aj precedens pre iných poberateľov dôchodkov do budúcnosti, keď bude potrebovať siahnuť aj na iné druhy dôchodkov. 
A ešte niečo od srdca. Keď sme boli v služobnom pomere tak štát nám sľuboval sociálne istoty, preto lebo potreboval naše služby, ktoré väčšina z nás vykonávala poctivo a s nasadením vlastného života a zdravia v rôznom čase, v rôznych podmienkach bez výnimiek. Vtedy sme mu boli dobrí a keď nám to teraz má vrátiť formou sociálneho zabezpečenia tak sme mu na obtiaž. Podmienky zmlúv sa musia meniť len v aktuálnom čase a nie až po ukončení zmluvného pomeru, teda po odchode zo služobného pomeru. Myslím, že tento návrh zákona ak prejde v tomto znení, je zrelý na preskúmanie Ústavným súdom, príp. európskou inštitúciou.  	O 	N 	Zdaňovanie výsluhových dôchodkov predstavuje jedno z opatrení konsolidácie verejných financií zameranej na zníženie deficitu verejných financií. 	
Verejnosť 	ustanovenia bodov 2,3,4,5 a 14 článku I 
Podľa tohto niektorí poberatelia výsl. dôchodkov budú platiť daň a ešte k tomu v súbehu aj odvod tak ako je to v návrhu MV o zmene zákona o sociálnom zabezpečí v bode č. 47. 
Návrh má jednu zasadnú chybu, že nerozlišuje poberateľov dávky, ktorí majú túto dávku ako jediný zdroj príjmu od tých, ktorí majú ešte aj iný príjem buď z podnikateľskej alebo inej zárobkovej činnosti. 
Text je potrebné buď úplne vypustiť z návrhu zákona, lebo časť poberateľov v. dôchodkov, ktorí budú platiť aj odvod a dôchodok je jediným zdrojom ich príjmu, uvrhne na hranicu chudoby, alebo text pozmeniť tak, aby sa daň z príjmu týkala len výsluhových dôchodcov, ktorí pracujú popri poberaní výsluhového dôchodku.  	O 	N 	Zdaňovanie výsluhových dôchodkov predstavuje jedno z opatrení konsolidácie verejných financií zameranej na zníženie deficitu verejných financií. 	
Verejnosť 	k zdaneniu výsluhových dôchodkov 
je to diskriminačné 	O 	N 	Zdaňovanie výsluhových dôchodkov predstavuje jedno z opatrení konsolidácie verejných financií zameranej na zníženie deficitu verejných financií. 	
Verejnosť 	k zákon 595/2003 
Nesúhlas s úpravami. Diskriminácia jednej skupiny obyvateľov 

2. V § 8 sa odsek 1 dopĺňa písmenom m), ktoré znie: 
„m) výsluhové dôchodky poskytované podľa osobitného predpisu22) daňovníkom do 
dovŕšenia dôchodkového veku podľa osobitného predpisu21)“. 
3. V § 8 ods. 3 písm. b) sa na konci pripájajú tieto slová: „vrátane výsluhových 
dôchodkov podľa odseku 1 písm. m),“. 
4. V § 8 ods. 10 prvej vete sa za slová „nepeňažnej výhry alebo ceny“ vkladajú slová „a z 
príjmov podľa odseku 1 písm. m)“. 
5. V § 9 ods. 2 písm. f) sa za slová „výsluhového príspevku,“ vkladajú slová 
„výsluhového dôchodku uvedeného v § 8 ods. 1 písm. m),“. 
6. V § 11 odsek 4 znie: 
„(4) Na účely uplatnenia nezdaniteľnej časti základu dane podľa odseku 3 sa považuje za 
a) manželku (manžela), na ktorú si môže daňovník uplatniť nezdaniteľnú časť základu dane, 
manželka (manžel) žijúca s daňovníkom v domácnosti, ktorá sa stará o maloleté dieťa žijúce s 
daňovníkom v domácnosti, do zániku nároku na štátnu sociálnu dávku poskytovanú na toto 
dieťa podľa osobitného predpisu63a) alebo ktorá v príslušnom zdaňovacom období poberala 
peňažný príspevok na opatrovanie63b) alebo bola zaradená do evidencie uchádzačov o 
zamestnanie63c) a súčasne 
b) vlastný príjem manželky (manžela) príjem manželky (manžela) znížený o zaplatené poistné 
a príspevky, ktoré manželka (manžel) v príslušnom zdaňovacom období bola (bol) povinná z 
tohto príjmu zaplatiť. Do vlastného príjmu manželky (manžela) sa nezahŕňa zamestnanecká 
prémia podľa § 32a, daňový bonus podľa § 33, zvýšenie dôchodku pre bezvládnosť, štátne 
sociálne dávky64) a štipendium poskytované študentovi, ktorý sa sústavne pripravuje na 
budúce povolanie.125)“. 
Poznámky pod čiarou k odkazu 63a a 63b znejú: 
„63a) § 3 zákona č. 571/2009 Z. z. v znení zákona č. 513/2010 Z. z. 
63b) § 40 zákona č. 447/2008 Z. z. 
63c) § 33 zákona č. 5/2004 Z. z.“. 
7. V § 11 ods. 6 sa za slová „výsluhového dôchodku22)“ vkladajú slová „poskytovaného 
daňovníkovi po dovŕšení dôchodkového veku podľa osobitného predpisu21)“. 
8. 	O 	N 	Zdaňovanie výsluhových dôchodkov predstavuje jedno z opatrení konsolidácie verejných financií zameranej na zníženie deficitu verejných financií. 
Pri uplatňovaní nezdaniteľnej časti základu dane sa v návrhu zákona ponechá znenie navrhované MF SR, na ktorom sa vykoná legislatívno-technická úprava tak, že nárok na nezdaniteľnú časť základu dane vznikne manželke (manželovi) pri starostlivosti o vyživované dieťa do 3, resp. 6 rokov. 
 	
Verejnosť 	Zdaneniu výsluhových dôchodkov 
Nesúhlasím so zdanením výsluhových dôchodkov, je to v rozpore s ústavou 	O 	N 	Zdaňovanie výsluhových dôchodkov predstavuje jedno z opatrení konsolidácie verejných financií zameranej na zníženie deficitu verejných financií. 	
Verejnosť 	 
Návrh je jednoznačne diskriminačný a v rozpore s Ústavou SR 	O 	N 	Zo znenia pripomienky nie je možné vyhodnotiť, ktoré ustanovenia by bolo potrebné upraviť, aby neboli v zmysle tejto pripomienky diskriminačné.  	
Verejnosť 	595/2003 
Pripájam sa k hromadnej pripomienke. 	O 	N 	Nedá sa identifikovať, ku ktorej hromadnej pripomienke sa pripomienkujúci subjekt pripája. 	
Verejnosť 	zdaňovaniu výsluhových dôchodkov 
Nesúhlasím so zdaňovaním výsluhových dôchodkov, pretože sa jedná o sociálnu dávku, pričom prichádza k diskriminácii jednej časti obyvateľov poberajúcich túto dávku. Z ostatných sociálnych dávok sa nenavrhuje zdaňovanie napr. invalidné dôchodky, predčasné starobné a pod. aj napriek tomu, že aj ich poberatelia môžu aj popri ich poberaní pracovať. Taktiež množstvo výsluhových dôchodcov už nemôže mpre svoj zdravotný stav pracovať a aj napriek tomu majú mať dôchodok zdaňovaný. Jednoznačne sa jedná o diskrimináciu a protiústavný zásah do práv jednej skupiny občanov. 	O 	N 	Zdaňovanie výsluhových dôchodkov predstavuje jedno z opatrení konsolidácie verejných financií zameranej na zníženie deficitu verejných financií. 	
Verejnosť 	§ 52r 
§ 52r ods. 2 znie: 
"Ustanovenia § 8 ods. 1 písm. m), ods. 3 písm. b) a ods. 10 a § 9 ods. 2 písm. f) v znení účinnom od 1. januára 2013 sa použijú na plnenia vyplatené po 31. decembri 2012 iba u daňovníka, ktorý do 1. januára 2013 nedovŕšil vek 55 rokov." 

Odôvodnenie: Tzv. statusové zákony upravujúce služobný pomer, či už vojakov, policajtov, príslušníkov SIS, NBÚ, ZVJS, colníkov, hasičov a príslušníkov horskej záchrannej služby majú vo svojich ustanoveniach zakotvenú možnosť prepustenia po dovŕšení veku 55 rokov. V súčasnej dobe prebieha aj pripominekové konanie vo veci návrhu novely zákona č. 328/2002 Z. z., kde sa navrhuje vypustenie možnosti prepustenia po dosiahnutí veku 55 rokov. 	O 	N 	Zdaňovanie výsluhových dôchodkov predstavuje jedno z opatrení konsolidácie verejných financií zameranej na zníženie deficitu verejných financií. 	
Verejnosť 	k celému materiálu 
V novele zákona č. 595/2003 Z. z. žiadam vypustiť bod 2, 3, 4, 5, 7, 14 a v bode 19 ustanovenia § 52r ods. 2. 

V prípade platnosti a účinnosti navrhovanej novely by ustanovenie § 8 ods. 1 písm. m) zákona č. 595/2003 Z. z. o dani z príjmov v jej znení (ďalej len „zákon o dani z príjmov“) bolo v znení: Ostatnými príjmami, ak nejde o príjmy podľa § 5 až 7, sú najmä ... výsluhové dôchodky poskytované podľa osobitného predpisu22) daňovníkom do dovŕšenia dôchodkového veku podľa osobitného predpisu.21)“, pričom osobitným predpisom uvedeným v poznámke pod čiarou je v odkaze 21 zákon č. 461/2003 Z. z. o sociálnom poistení a v odkaze 22 je zákon č. 328/2002 Z. z. o sociálnom zabezpečení policajtov a vojakov a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov (ďalej len „zákon o sociálnom zabezpečení policajtov a vojakov“). 

To znamená, že na základe uvedeného, v zmysle dikcie citovaného návrhu zákona by predmetom dane podľa § 3 ods. 1 písm. d) zákona o dani z príjmov bol aj výsluhový dôchodok, ktorý je vyplácaný jeho poberateľom, t. j. bývalým policajtom podľa osobitného predpisu, ktorým je zákon o sociálnom zabezpečení policajtov a vojakov, a to v zmysle § 38 ods. 1 citovanej právnej normy, podľa ktorého Policajt a profesionálny vojak, ktorému sa skončil služobný pomer, má nárok na výsluhový dôchodok, ak služobný pomer trval najmenej 15 rokov), pokiaľ by poberateľ dôchodku nedovŕšil dôchodkový vek podľa § 65 ods. 2 zákona č. 461/2003 Z. z. o sociálnom poistení (podľa terajšej právnej úpravy je to vek 62 rokov), napriek tomu, že v zmysle ustanovenia § 192 ods. 2 zákona č. 73/1998 Z. z. o štátnej službe príslušníkov PZ, SIS, ZVJS a ŽP v znení neskorších predpisov dôchodkovým vekom policajta je vek 55 rokov. 

Odôvodnenie, ktoré je uvedené dôvodovej správe k citovanému návrhu zákona, teda že Návrh zákona je v súlade s Ústavou SR, zákonmi a medzinárodnými zmluvami a inými medzinárodnými dokumentmi, ktorými je SR viazaná a s právom Európskej únie vôbec neobstojí. 

Z citácie ustanovenia § 4 ods. 3 zákona o sociálnom zabezpečení policajtov a vojakov, podľa ktorého Dávky výsluhového zabezpečenia poskytované policajtovi a dávky výsluhového zabezpečenia poskytované profesionálnemu vojakovi závisia od doby trvania služobného pomeru v ozbrojených bezpečnostných zboroch, doby trvania služobného pomeru v ozbrojených zboroch, doby trvania služobného pomeru v Hasičskom a záchrannom zbore, doby trvania služobného pomeru v Horskej záchrannej službe, doby trvania služobného pomeru v Národnom bezpečnostnom úrade, doby trvania služobného pomeru v Slovenskej informačnej službe a od doby trvania služobného pomeru v ozbrojených silách a u policajta od sumy služobného platu a u profesionálneho vojaka od sumy služobného príjmu, ktorý dosiahli v ustanovenom období pred vznikom nároku na dávku je nepochybne zrejmé, že ide o dávky a tieto nemožno považovať za príjmy v tom v ponímaní alebo chápaní, tak ak sú ustanovené v §§ 5 až 8 zákona o dani z príjmov, najmä tú skutočnosť, že nejde o príjem zo závislej činnosti podľa § 5 citovaného daňového predpisu. 

Takisto je nevyhnutné poukázať na tú skutočnosť, že zdanením už priznaných výsluhových dôchodkov by došlo k zásahu do už nadobudnutého majetkového práva na výplatu v stanovenej výške. Bol by porušený ústavný princíp právnej istoty a ochrany v minulosti nadobudnutých práv. V uvedenej veci, teda vo veci práva na ochranu nadobudnutého a existujúceho majetku bola už podaná sťažnosť (pod číslom 36541/97) na Európsky súd pre ľudské práva v Štrasburgu, ktorá nebola zamietnutá ale riešená kladne. 

Rovnako je potrebné poukázať na významnú skutočnosť, že uvedeným návrhom, pokiaľ realizáciou by bol zapracovaný do právnej úpravy a nadobudol by platnosť a účinnosť, nepochybne by došlo k narušeniu koherentnosti aplikácie vyššie citovaného navrhovaného ustanovenia [§ 8 ods. 1 písm. m)] zákona o dani z príjmov predovšetkým vo vzťahu k článku 12 ods. 2 Ústavy Slovenskej republiky, podľa ktorého Základné práva a slobody sa zaručujú na území Slovenskej republiky všetkým bez ohľadu na pohlavie, rasu, farbu pleti, jazyk, vieru a náboženstvo, politické, či iné zmýšľanie, národný alebo sociálny pôvod, príslušnosť k národnosti alebo etnickej skupine, majetok, rod alebo iné postavenie. Nikoho nemožno z týchto dôvodov poškodzovať, zvýhodňovať alebo znevýhodňovať, ako aj vo vzťahu k Listine základných práv a slobôd. 

Uvedené by takisto nebolo v súlade s ustanovením § 2a ods. 3 zákona č. 365/2004 Z. z. o rovnakom zaobchádzaní v niektorých oblastiach a o ochrane pred diskrimináciou a o zmene a doplnení niektorých zákonov (antidiskriminačný zákon) v znení neskorších predpisov, podľa ktorého Nepriama diskriminácia je navonok neutrálny predpis, rozhodnutie, pokyn alebo prax, ktoré znevýhodňujú osobu v porovnaní s inou osobou; nepriama diskriminácia nie je, ak takýto predpis, rozhodnutie, pokyn alebo prax sú objektívne odôvodnené sledovaním oprávneného záujmu a sú primerané a nevyhnutné na dosiahnutie takého záujmu, v spojení s ustanoveniami § 3, osobitne s § 3 ods. 1 citovaného predpisu, podľa ktorého Každý je povinný dodržiavať zásadu rovnakého zaobchádzania v oblasti pracovnoprávnych a obdobných právnych vzťahov, sociálneho zabezpečenia, zdravotnej starostlivosti, poskytovania tovarov a služieb a vo vzdelávaní, pričom v predmetnej veci nemožno aplikovať ustanovenie § 8 ods. 4 citovanej všeobecne záväznej právnej normy. 

K vyššie uvedenému je potrebné rovnako dôrazne poznamenať, že takto pripravované znenie novely bez zásahu do zákona č. 580/2004 Z. z. o zdravotnom poistení a o zmene a doplnení zákona č. 95/2002 Z. z. o poisťovníctve a o zmene a doplnení niektorých zákonov znamená, že by podľa terajšej právnej úpravy ustanovenia § 10b citovaného zákona bolo nevyhnutné odvádzať z výsluhového dôchodku aj odvody na zdravotné poistenie. 

To znamená, že poberatelia výsluhových dôchodkov by museli odvádzať odvod na zdravotné poistenie vo výške 14% tak, ako samostatne zárobkovo činné osoby (SZČO). V tejto súvislosti súčasne je potrebné poznamenať, že v medzirezortnom pripomienkovom konaní je takisto novela zákona č. 328/2002 Z. z. , ktorá počíta v § 39a s 10% stabilizačným odvodom do 62 roku fyzického veku. 

Odvádzanie odvodov na zdravotné poistenie z výsluhového dôchodku je irelevantné, teda bez právneho významu, najmä z toho dôvodu, že tu nedochádza k takému vzťahu, či obdobnému vzťahu, ako to je pri vzťahu zamestnávateľ – zamestnanec, ale poberatelia výsluhového dôchodku sú príjemcami dávok sociálneho zabezpečenia podľa zákona č. 328/2002 Z. z., obdobne, ako je tomu v prípade príjemcov sociálnych dávok podľa zákona č. 461/2003 Z. z. a ide o analogický vzťah ako medzi Sociálnou poisťovňou a jej poistencom. 

V zmysle vyššie uvedeného vyplýva, že celkové odvodové zaťaženie z výsluhového dôchodku by predstavovalo až neuveriteľných 43% (pozostávajúce z 19% daňového zaťaženia, z 14 % odvodového zaťaženia formou zdravotného poistenia a z 10 % stabilizačného odvodu do osobitného účtu), čo pre poberateľov výsluhových dôchodkov za žiadnych okolností nie je prípustné !!! 

V prípade, ak by navrhovaný návrh zákona bol prijatý a teda v zmysle neho by k zdaneniu za daných podmienok podliehali dôchodky len jednej skupiny osôb, t. j. len osôb poberajúcich výsluhový dôchodok a nie osôb poberajúcich aj iné dôchodky (napr. invalidný dôchodok, či iný dôchodok a podobne) vyššie citovaný daňový predpis by bol zaťažený vadou okrem iného najmä v tom, že jeho aplikáciu by došlo k diskriminácii jednej skupiny občanov Slovenskej republiky! 

 	O 	A 	Ustanovenia boli z návrhu zákona vypustené. 	
Verejnosť 	zdaňovaniu výsluhových dôchodkov 
Je to diskriminačné - prečo by sa mali zdaňovať len výsluhové dôchodky? VD sú už aj tak znevýhodňovaní - nemajú nárok na NČZD, prispievajú do fondu dôchodkového poistenia, ale dôchodok sa im nezvýši, atď.  	O 	N 	Zdaňovanie výsluhových dôchodkov predstavuje jedno z opatrení konsolidácie verejných financií zameranej na zníženie deficitu verejných financií. 	
Verejnosť 	§ 11 odsek 4 a § 33 odsek 2 
Pripomienky Klubu mnohodetných rodín k predloženému návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 595/2003 Z. z. o dani z príjmov v znení neskorších predpisov. 
Predkladateľ uvádza návrh v predkladacej správe a vo všeobecnej časti dôvodovej správy ako jedno z opatrení na konsolidáciu verejných financií so zámerom zníženia deficitu verejných financií pod 3 % HDP v roku 2013. 
Jednotlivé úspory nie sú vyčíslené, naviac dopady na obyvateľstvo najmä z nízkopríjmových skupín nie sú podrobené analýze. Výsledkom je, že rodiny s väčším počtom študujúcich detí na školách univerzitného typu (pozor na medzigeneračný prenos chudoby!) sú najviac postihnuté touto úpravou, lebo daňový bonus má oveľa väčší podiel príjmu, ako v rodine s vyšším príjmom. 

Pripomienka 1 
V § 11 odsek 4 znie: 
„(4) Na účely uplatnenia nezdaniteľnej časti základu dane podľa odseku 3 sa považuje za 
a) manželku (manžela), na ktorú si môže daňovník uplatniť nezdaniteľnú časť základu dane, manželka (manžel) žijúca s daňovníkom v domácnosti, ktorá sa v príslušnom zdaňovacom období starala o vyživované (§ 33 ods. 2) maloleté dieťa žijúce s daňovníkom v domácnosti, do zániku nároku na štátnu sociálnu dávku poskytovanú na toto dieťa podľa osobitného predpisu 63a) alebo ktorá v príslušnom zdaňovacom období poberala peňažný príspevok na opatrovanie 63b) alebo bola zaradená do evidencie uchádzačov o zamestnanie 
Navrhujeme: 
Odstrániť diskrimináciu rodinných opatrovateľov, teda osôb, ktoré opatrujú blízkych rodinných príslušníkov rozšírením okruhu osôb podľa (4). 
Odôvodnenie: 
Z okruhu osôb poberajúcich peňažný príspevok na opatrovanie (okrem trvalej 24 hod starostlivosti) sú vylúčené osoby blízke, ktoré sú tvorené rodinnými príslušníkmi. 

Pripomienka 2 
V § 33 odsek 2 znie: 
„(2) Za vyživované dieťa daňovníka, a to vlastné, osvojené, dieťa prevzaté do starostlivosti nahrádzajúcej starostlivosť rodičov na základe rozhodnutia príslušného orgánu a dieťa druhého z manželov sa na účely priznania daňového bonusu považuje nezaopatrené dieťa podľa osobitného predpisu125) do konca kalendárneho mesiaca, v ktorom toto dieťa dovŕšilo 19 rokov veku.“. 
Navrhujeme: 
Žiadame ponechať pôvodný text, t.j. vek do 25 rokov. 
Odôvodnenie: 
Predkladateľ nezdôvodnil z akých dôvodov sa rozhodol práve pre vek 19 rokov. V predkladacej správe sa deklaruje, že prijímané opatrenia nebudú predstavovať neúmerný dopad na najzraniteľnejšie vrstvy spoločnosti. Nezaopatrené deti sú pritom najzraniteľnejšou skupinou spoločnosti a vek 19 rokov je príznačný prechodom na finančne náročné vysokoškolské štúdium. Preto pokladáme predložený návrh na zníženie veku oprávneného nezaopatreného dieťaťa na 19 rokov za neodôvodnené. V odôvodnení chýba analýza dopadov na sociálne slabšie vrstvy. Informácie o analýze žiadame od predkladateľa podľa 211/2000 Z.z. 
 	O 	ČA 	1. Podľa zákona č. 447/2008 Z. z. o peňažných príspevkoch na kompenzáciu ťažkého zdravotného postihnutia a o zmene a doplnení niektorých zákonov je možné peňažný príspevok na opatrovanie poskytnúť týmto osobám: manžel, manželka, rodič alebo fyzická osoba, ktorá prevzala dieťa do starostlivosti nahrádzajúcej starostlivosť rodičov na základe rozhodnutia súdu, alebo fyzická osoba, ktorú súd ustanovil za opatrovníka fyzickej osoby s ťažkým zdravotným postihnutím, dieťa, starý rodič, vnuk, vnučka, súrodenec, nevesta, zať, svokor, svokra, švagor, švagriná, neter, synovec. Navrhovateľ si pravdepodobne pomýlil príspevok na opatrovanie s príspevkom na osobnú asistenciu, na ktorú v súlade s § 22 uvedeného zákona nie je nárok,ak osobnú asistenciu vykonáva manžel, manželka, rodičia alebo fyzická osoba, ktorá prevzala dieťa do starostlivosti nahrádzajúcej starostlivosť rodičov na základe rozhodnutia súdu, alebo fyzická osoba, ktorú súd ustanovil za opatrovníka fyzickej osoby s ťažkým zdravotným postihnutím, deti, starí rodičia, vnuci, súrodenci, nevesta, zať, svokor, svokra, ak tento zákon neustanovuje inak. 

2. Doložka vplyvov bola doplnená.  	
Verejnosť 	bodu 11 , k všeobecnej a osobitnej časti dôvodovej správy - daňový bónus 
K bodu 11 návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 595/2003 Z. z. o dani z príjmov v znení neskorších predpisov 

K bodu 11 – vypustiť uvedený bod z návrhu zákona 

Výhrady: 
V bode 11 predkladaného zákona sa navrhuje znížiť vek dieťaťa, ktoré sa považuje za nezaopatrené na účely priznania daňového bonusu na 19 rokov veku. S predloženým návrhom nesúhlasím a žiadam ponechať vek do 25 rokov. 

Odôvodnenie: 
Predkladateľ nezdôvodnil z akých dôvodov sa rozhodol práve pre vek 19 rokov. V predkladacej správe sa deklaruje, že prijímané opatrenia nebudú predstavovať neúmerný dopad na najzraniteľnejšie vrstvy spoločnosti. Nezaopatrené deti sú pritom najzraniteľnejšou skupinou spoločnosti a vek 19 rokov je príznačný prechodom na finančne náročné vysokoškolské štúdium. Preto pokladáme predložený návrh na zníženie veku oprávneného nezaopatreného dieťaťa na 19 rokov za neodôvodnené, pričom ide o diskrimináciu jednej skupiny študentov z dôvodu veku. Návrh považujem za trestanie rodičov za to, že podporujú svoje deti v štúdiu na vysokej škole, pričom tento zámer zasiahne najviac strednú vrstvu obyvateľstva. 
K dôvodovej správe (k všeobecnej časti a osobitnej časti) návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 595/2003 Z. z. o dani z príjmov v znení neskorších predpisov 

Dôvodová správa – A. všeobecná časť 
Obmedzenie možnosti uplatnenia daňového bonusu len za podmienky, že daňovník dosahuje zákonom ustanovenú minimálnu výšku len z tzv. „aktívnych príjmov“, t. j. príjmov zo závislej činnosti podľa § 5 zákona o dani z príjmov a príjmov z podnikania a z inej samostatnej zárobkovej činnosti podľa § 6 ods. 1 a 2 zákona o dani z príjmov, ale len do 19 rokov veku dieťaťa, 

Dôvodová správa – osobitná časť 
K bodu 11 - § 33 ods. 2 
Daňový bonus sa bude uplatňovať za ustanovených podmienok, avšak najviac do dovŕšenia 19 rokov veku vyživovaného dieťaťa. 

Výhrady k všeobecnej a osobitnej časti dôvodovej správy: 
Ide o nesystémové riešenie a diskriminujúce študentov bez riadneho odôvodnenia. Navrhujem vypustiť z dôvodovej správy (zo všeobecnej časti a osobitnej časti) diskriminačné ustanovenie jednej skupiny študentov oproti inej skupine študentov, ktoré je nesystémovým riešením a vážnym zásahom do možnosti vzdelávať sa niektorých občanov. 

V prípade, že Ministerstvo financií Slovenskej republiky nevyhovie hromadnej pripomienke, žiadame uskutočnenie rozporového konania, na ktoré bude prizvaný zástupca verejnosti (autor hromadnej pripomienky, zástupca verejnosti uvedený na portáli právnych predpisov alebo jeho splnomocnený zástupca). 
 	O 	N 	Ustanovenie bolo vypracované v rámci opatrení konsolidácie verejných financií so zámerom zníženia deficitu verejných financií 
V rámci rozporového konania so zástupcami verejnosti hromadnej pripomienky nebol rozpor odstránený. 
 	
Verejnosť 	Pripomienka odoslaná k zdaňovaniu výsluhových dôchodkov 
Nesúhlasím so zdaňovaním výsluhových dôchodkov, pretože sa jedná o sociálnu dávku, pričom prichádza k diskriminácii jednej časti obyvateľov poberajúcich túto dávku.  	O 	N 	Zdaňovanie výsluhových dôchodkov predstavuje jedno z opatrení konsolidácie verejných financií zameranej na zníženie deficitu verejných financií. 	
Verejnosť 	vypusteniu ustanovení bodov 2,3,4,5 a 14 článku I  
Je potrebné vypustiť všetky ustanovenia týkajúce sa zdaňovania už vyplácaných výsluhových dôchodkov, lebo je to v rozpore s čl. I. hlavy I Ústavy SR, ktorý mimo iné deklaruje, že SR je právny štát. Navrhovateľ týmto návrhom zákona v horeuvedených bodoch navodzuje stav právnej neistoty pre občana, ktorý svoj záväzok ku štátu splnil dňom kedy odišiel zo služobného pomeru a odchádzal za jasne stanovených a konkrétnych sociálnych istôt, ktoré mu v tom momente deklaroval štát svojimi zákonmi. Ďalej sa porušuje zásada retroaktivity hrubým spôsobom, lebo mení podmienky poberania výsluhovej dávky so spätnou platnosťou u ľudí, ktorý do tohto systému vstúpili za úplne iných podmienok ako teraz navrhuje predkladateľ novely zákona čím siaha už na ich priznané majetkové právo. V neposlednom rade, kto zaručí, že týmto štát nevytvára aj precedens pre iných poberateľov dôchodkov do budúcnosti, keď bude potrebovať siahnuť aj na iné druhy dôchodkov. A ešte niečo od srdca. Keď sme boli v služobnom pomere tak štát nám sľuboval sociálne istoty, preto lebo potreboval naše služby, ktoré väčšina z nás vykonávala poctivo a s nasadením vlastného života a zdravia v rôznom čase, v rôznych podmienkach bez výnimiek. Vtedy sme mu boli dobrí a keď nám to teraz má vrátiť formou sociálneho zabezpečenia tak sme mu na obtiaž. Podmienky zmlúv sa musia meniť len v aktuálnom čase a nie až po ukončení zmluvného pomeru, teda po odchode zo služobného pomeru. Myslím, že tento návrh zákona ak prejde v tomto znení, je zrelý na preskúmanie Ústavným súdom, príp. európskou inštitúciou.  	O 	N 	Zdaňovanie výsluhových dôchodkov predstavuje jedno z opatrení konsolidácie verejných financií zameranej na zníženie deficitu verejných financií. 	
Verejnosť 	§ 43 ods. 5 písm. b) zákona o dani z príjmov 
Autori zákona si asi predstavujú že prispievatelia do novín a časopisov nemajú žiadne náklady a odvolávajú sa na obmedzenie výšky paušálnych náhrad na 5 040 eur. Pokiaľ daňový úrad nedokáže zistiť či konkrétna osoba prekročila uvedený limit, tak nechápem načo vlastne celý daňový úrad finacujeme? Prečo sa nezavedie ustanovenie že ak príjmy osoby uvedené v § 43 ods. 5 písm. b) prekročia hranicu 12600€ je povinný daňovník podať daňové priznanie a z príjmov presahujúcich 12600€ zaplatí dodatočne daň z príjmu 19% a príslušné zdravotné odvody. Milióny na investičné stimuly pre firmy s ročným ziskom presahujúcim stovky miliónov eur máte, ale zároveň navrhujete brať peniaze dôchodcom a ďalším ľuďom, ktorí majú autorské príjmy len ako vedľajší príjem.  	O 	N 	Z dôvodu obmedzenia paušálnych výdavkov do maximálne stanovenej sumy je v momente vyplatenia zdaniteľného príjmu a zrazenia dane objektívne nemožné testovať výšku paušálnych výdavkov do zákonom stanovenej maximálnej sumy. Uvedené nie je možné z dôvodu, že platiteľ dane (nie DÚ) v praxi nebude môcť zistiť, či daňovník už prekročil ročnú hranicu pre uplatnenie paušálnych výdavkov alebo nie a to aj z pohľadu možného prispievania autorom do iných novín a časopisov, t.j. dosahovania príjmov od viacerých platiteľov dane. Uvedený dôvod sa vzťahuje aj na predložený návrh riešenia, podľa ktorého by príjmy autorov za príspevky do novín a časopisov boli zdaňované zrážkovou daňou. 
Uvedené by bolo možné len za predpokladu, že by sa tieto príjmy zrazením dane nepovažovali za vysporiadané a daňovník by si mohol spresniť svoju daňovú povinnosť v súlade so zákonom stanovenými podmienkami v podanom DP. 
 	
Verejnosť 	 
bodu 2, 3, 4, 5 a 14 
1. Navrhujem zrušiť text v bodoch 2, 3, 4, 5 a 14 predkladaného návrhu zákona. 
Odôvodnenie: 
Návrh diskriminuje skupinu poberateľov sociálnych dávok vo vzťahu k všetkým ostatným poberateľom sociálnych dávok, ktorí sa na konsolidácii verejných financií nemusia podieľať. Predkladateľ zároveň opomenul, že práve výsluhový dôchodcovia odviedli do sociálneho systému percentuálne vyššie odvody ako ktorýkoľvek iný poberatelia sociálnych dávok a odviedli ich z celej sumy svojich príjmov na rozdiel napríklad od poberateľov starobných dôchodkov. 

 	O 	N 	Zdaňovanie výsluhových dôchodkov predstavuje jedno z opatrení konsolidácie verejných financií zameranej na zníženie deficitu verejných financií. 	
Verejnosť 	Bod č. 11 
Navrhované znenie § 33 ods. 2: 
„Za vyživované dieťa daňovníka, a to vlastné, osvojené, dieťa prevzaté do starostlivosti nahrádzajúcej starostlivosť rodičov na základe rozhodnutia príslušného orgánu a dieťa druhého z manželov sa na účely priznania daňového bonusu považuje nezaopatrené dieťa podľa osobitného predpisu125) do konca kalendárneho mesiaca, v ktorom toto dieťa dovŕšilo 19 rokov veku, najdlhšie do ukončenia prípravy na povolanie na strednej škole“. 

Odôvodnenie: 
V stredných školách pre žiakov so zdravotným znevýhodnením možno predĺžiť dĺžku vzdelávania až o dva roky (§ 98 ods. 2 školského zákona č. 485/2008 Z. z.) resp. praktická škola môže vzdelávať aj iné fyzické osoby s mentálnym postihnutím alebo s mentálnym postihnutím v kombinácii s iným postihnutím, ktoré dovŕšili vek 18 rokov a neabsolvovali výchovu a vzdelávanie v odbornom učilišti alebo praktickej škole Títo žiaci môžu presiahnuť hranicu 19 rokov a je preto oprávnené priznanie daňového bonusu týmto rodičom. 

ZPMP v SR 	O 	N 	Ustanovenie bolo vypracované v rámci opatrení konsolidácie verejných financií so zámerom zníženia deficitu verejných financií.  	
Verejnosť 	návrhu zdaňovať výsluhové dôchodky policajtov a vojakov a uplatňovať osobitný odvod vo výške 10 % do dovŕšenia veku 62 rokov  
Nesúhlasím s navrhovanou úpravou z nasledovných dôvodov: 

Do služieb policajného zboru som nastupoval 1. krát v roku 1979; 2. krát v roku 1992. Za tú dobu som vykonával bez trestu viac ako 25 rokov náročnú a spoločensky významnú službu s tým, že za svoju obetavosť budem môcť odísť do dôchodku vo veku 55 rokov s patričnými náležitosťami, v ktorých nebola žiadna zmienka o takých diskriminačných podmienkach, aké sú navrhované v súčasnej podobe. Teda teraz, 2 roky pred dovŕšením dohodnutého dôchodkového veku, mi ako policajtovi, budú zákonom doposiaľ garantované podmienky zmenené, čo sa v slušnej spoločnost nerobí! 

Vzhľadom na uvedené skutočnosti navrhujem, aby boli zo strany spoločnosti dodržané podmienky za ktorých som do policajného zboru nastúpil, resp. v ktorých som službu vykonával bona fide. Pričom som ja všetky podmienky dohodnuté aj sústavne sa v nárokoch zvyšjúce riadne dodržiaval a plnil, t. j aby sa prípadné spoločensky nutné zmeny dotýkali policajtov maximálne do veku dohodnutého dôchodku t.j. do 55 rokov fyzického veku. 

Túto pripomienku považujem za zásadnú! 

Aj keď mi elektronický systém, ako verejnosti, neumožňuje pripomienku zvoliť ako zásadnú.  	O 	N 	Zdaňovanie výsluhových dôchodkov predstavuje jedno z opatrení konsolidácie verejných financií zameranej na zníženie deficitu verejných financií. 	
Verejnosť 	Zdaňovaniu výsluhových dôchodkov 
Návrh: 
bod 2, 3, 5, 7, 14 vo vlastnom materiály - paragrafovom znení vypustiť v plnom rozsahu 
Odôvodnenie: 
Priznaný výsluhový dôchodok nie je ostatným príjmom, ktoreho základom je výrobná, zárobková, výnosová činnosť charakterizovaná v § 8 zákona 595/2003 Z.z., ale principiálne dávkou sociálneho zabezpečenia, ktorej základom je sociálna odkázanosť osoby plynúca zo sociálnej situácie, za ktorú zodpovedá štát v rozsahu podľa zákonných podmienok platných v dobe ich splnenia. Principiálne je teda dávkou nezdaniteľnou daňou z príjmu. 
Uvedenú pripomienku považujem za zásadnú !!! 
 	O 	N 	Zdaňovanie výsluhových dôchodkov predstavuje jedno z opatrení konsolidácie verejných financií zameranej na zníženie deficitu verejných financií. 	
Verejnosť 	Zdaňovanie výsluhových dôchodkov 
Návrh: 
bod 2, 3, 5, 7, 14 vo vlastnom materiály - paragrafovom znení vypustiť v plnom rozsahu 
Odôvodnenie: 
Priznaný výsluhový dôchodok nie je ostatným príjmom, ktoreho základom je výrobná, zárobková, 
výnosová činnosť charakterizovaná v § 8 zákona 595/2003 Z.z., ale principiálne dávkou 
sociálneho zabezpečenia, ktorej základom je sociálna odkázanosť osoby plynúca zo sociálnej 
situácie, za ktorú zodpovedá štát v rozsahu podľa zákonných podmienok platných v dobe ich 
splnenia. Principiálne je teda dávkou nezdaniteľnou daňou z príjmu. 
Uvedenú pripomienku považujem za zásadnú !!! 	O 	N 	Zdaňovanie výsluhových dôchodkov predstavuje jedno z opatrení konsolidácie verejných financií zameranej na zníženie deficitu verejných financií. 	
Verejnosť 	Úprava zákona o dani z príjmu 
Podľa môjho názoru zdanením výsluhových dôchodkov dôjde k diskriminácií najmä v porovnaní s dôchodkom invalidným.Ja viem, je to tvrdé porovnanie, ale oni majú tiež možnosť sa zamestnať, dôchodky nebudú zdanené bez ohľadu na vek pred dosiahnutím starobného veku. Výsluhové dôchodky boli zriadené pre zabezpečenie príslušníka v preddôchodkovom veku, keď stratí zamestnanie a nebude môcť zohnať iné zamestnanie z dôvodu vysokého veku a špecializácie, ktorá väčšinou nie je potrebná na aktuálnom pracovnom trhu (podľa mojich osobných skúseností). A pritom, keď štát verboval do štátnej služby, tak zdôrazňoval hlavne istoty, ktoré človeka zabezpečí v neskoršom veku (čím mnohých presvedčil a nie po finančnej stránke). 
Teraz ten istý štát ide proti svojim sľubom. 
Prečo sa nesporí skôr tým spôsobom, že v prípade hrubých a opakovaných prešľapov priestupcovi neodoberieme právo na výsluhový dôchodok a necháme ho odísť aj s priznaním výsluhového dôchodku a tiež aj s odstupným a prípadne aj odchodným. 

Ďakujem! 
 	O 	N 	Zdaňovanie výsluhových dôchodkov predstavuje jedno z opatrení konsolidácie verejných financií zameranej na zníženie deficitu verejných financií. 	
Verejnosť 	K čl. I bodom 1, 15 a 16 
1. Ponechanie súčasnej úpravy 40 % paušálnych výdavkov bez ich obmedzovania 

V článku I navrhujeme vypustiť bod 1 a primerane upraviť body 15 a 16. 

Túto pripomienku považujeme za zásadnú. 

Odôvodnenie: Ministerstvo navrhuje zrušiť možnosť uplatnenia 40 % paušálnych výdavkov v doterajšej výške a obmedziť ich sumou 5 040 eur ročne. Toto opatrenie zvýši finančné, ako aj administratívne zaťaženie živnostníkov, ľudí v slobodných povolaniach a všetkých samostatne zárobkovo činných osôb. Navrhovaná zmena ignoruje reálnu situáciu živnostníkov a ďalších samostatne zárobkovo činných osôb a bude mať pre nich výrazne negatívne dôsledky. Štát by nemal hádzať polená pod nohy ľuďom, ktorí zobrali zodpovednosť za seba do svojich rúk a nečakajú, že sa o nich a ich rodiny postará štát alebo niekto iný. Zvlášť by im štát nemal zvyšovať ich zaťaženie v období hospodárskej krízy, ktorá ešte neskončila. Navrhujeme tento bod z novely vypustiť. 

Viac na: http://www.changenet.sk/?section=kampane&x=678773#ixzz25XDMsuAU 	O 	N 	Ustanovenie bolo vypracované v rámci opatrení konsolidácie verejných financií so zámerom zníženia deficitu verejných financií tak aby nepredstavovalo neúmerne veľký vplyv na najzraniteľnejšie vrstvy spoločnosti (nízkopríjmové skupiny daňovníkov). 
V rámci rozporového konania so zástupcami verejnosti hromadnej pripomienky nebol rozpor odstránený. 
 	
Verejnosť 	K čl. I bodu 6 
2. Ponechanie súčasnej úpravy nezdaniteľnej časti základu dane na manžela/manželku 

V článku I navrhujeme vypustiť bod 6. 

Odôvodnenie: Ministerstvo navrhuje sprísniť podmienky na uplatňovanie nezdaniteľnej časti základu dane na manžela/manželku tým, že bude môcť ísť iba o manžela/manželku, ktorý/á poberá rodičovský príspevok, je zdravotne ťažko postihnutý/á alebo je evidovaný/á ako uchádzač o zamestnanie. Toto opatrenie zasahuje do rodinného života občanov nad nevyhnutnú mieru a zvyšuje daňové zaťaženie. Preto ho navrhujeme z novely vypustiť. 

Viac na: http://www.changenet.sk/?section=kampane&x=678773#ixzz25XDY5k1N 	O 	N 	Z dôvodu konsolidácie verejných financií sa v návrhu zákona ponechá znenie navrhované MF SR, na ktorom sa vykoná legislatívno-technická úprava tak, že nárok na nezdaniteľnú časť základu dane vznikne manželke (manželovi) pri starostlivosti o vyživované dieťa do 3, resp. 6 rokov. 
V rámci rozporového konania so zástupcami verejnosti hromadnej pripomienky nebol rozpor odstránený. 
 	
Verejnosť 	K čl I bodom 8 a 12 
3. Zachovanie rovnej dane a nezvyšovanie sadzieb dane z príjmu 

V článku I navrhujeme vypustiť bod 8 a primerane upraviť bod 12. 

Túto pripomienku považujeme za zásadnú. 

Odôvodnenie: Ministerstvo navrhuje zrušiť rovnú daň. Daň z príjmu právnických osôb sa má zvýšiť z 19 % na 23 %. Daň z príjmu fyzických osôb zo základu presahujúceho 176,8-násobok životného minima sa má zvýšiť z 19 % na 25 %. Zvyšovanie daní považujeme za škodlivé nielen pre daňovníkov, ktorí ním budú postihnutí, ale pre celú ekonomiku. Nahradenie progresívnej dane rovnou daňou, zníženie sadzieb dane z príjmu a zjednodušenie daňového systému zlepšili podnikateľské prostredie na Slovensku, pomohli naštartovať ekonomiku a prilákať zahraničné investície. Zvýšenie sadzby dane navyše nemusí znamenať aj vyšší výber dane. Zavedenie vyššej sadzby dane z príjmov právnických osôb bude brzdiť ekonomickú aktivitu podnikateľských subjektov na trhu. Negatívne dosahy pocítia aj zamestnanci a spotrebitelia. Vyššie dane znamenajú dlhodobé obmedzenie prosperity ekonomiky, zamestnanosti a účinnosti konsolidácie verejných financií. Vyššie dane, osobitne bohatších, odčerpávajú produktívne zdroje a disponibilné príjmy tvorcov ekonomických hodnôt a znižujú motiváciu podnikať, sporiť a investovať. Tým obmedzujú budúci ekonomický rast a verejné príjmy. Navrhujeme preto vypustiť z novely tieto body a ponechať súčasnú úpravu. 

Všetky pripomienky majú charakter zásadnej pripomienky. V prípade, že Ministerstvo financií SR nevyhovie hromadnej pripomienke, žiadame uskutočnenie rozporového konania, na ktoré budú písomne pozvaní nižšie uvedení zástupcovia verejnosti. 

Mikuláš Knapp, D. Michaeliho 11, 036 01 Martin 
Ondrej Dostál, Beskydská 8, 811 05 Bratislava, ondrejdostal @ oks.sk 
Peter Gonda, Zadunajská cesta 8, 851 01 Bratislava 
Matúš Pošvanc, Nadácia F. A. Hayeka, Jašíkova 6, 82103 Bratislava 
Juraj Petrovič, Hrdličkova 32, 831 01 Bratislava 
Michal Novota, Osuskeho 6, 85103 Bratislava 

http://www.changenet.sk/?section=kampane&x=678773 	O 	N 	Ustanovenie bolo vypracované v rámci opatrení konsolidácie verejných financií , tak aby nepredstavovalo neúmerne veľký vplyv na najzraniteľnejšie vrstvy spoločnosti (nízkopríjmové skupiny daňovníkov). 
V rámci rozporového konania so zástupcami verejnosti hromadnej pripomienky nebol rozpor odstránený. 
 	
Verejnosť 	K návrhu zákona ako celku 
Hromadná pripomienka proti zvyšovaniu daní, zrušeniu rovnej dane a obmedzeniu paušálnych výdavkov 

Ministerstvo financií SR predložilo do medzirezortného pripomienkového konania návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 595/2003 Z. z. o dani z príjmov v znení neskorších predpisov. Ministerstvo navrhuje zrušiť rovnú daň, zvýšiť daňové zaťaženie lepšie zarábajúcich fyzických osôb aj všetkých právnických osôb a obmedziť využívanie tzv. paušálnych výdavkov živnostníkmi a všetkými samostatne zárobkovo činnými osobami. Znižovanie deficitu zvýšením daní nie je žiadne šetrenie. Vláda sa rozhodla, že namiesto šetrenia na sebe ešte viac uberie ľuďom z ich vlastníctva. Ľudia budú musieť viac platiť za nadmerné výdavky a rozpočtovú nezodpovednosť v minulosti i v súčasnosti. Je len ilúzia myslieť si, že vyššími daňami je možné udržateľne znižovať deficity verejných financií, a to bez negatívnych dôsledkov na ekonomickú aktivitu. Vyššie zdaňovanie nerieši podstatu kumulovaných deficitov a prináša dlhodobé negatívne dôsledky na ľudí, prosperitu a produktívnu zamestnanosť. Vyššie dane viac zaťažia ľudí, znížia im disponibilné príjmy, možnosti pre úspory a investície, obmedzia ich rozhodnutia a ekonomické kalkulácie, znížia motiváciu podnikať, pracovať a byť ekonomicky aktívny. Následkom bude i zníženie životného štandardu ľudí a ekonomického rastu, ako i budúce nižšie príjmy z daní. 

V tejto hromadnej pripomienke navrhujeme upraviť pripravovanú novelu tak, aby nedošlo k zvýšeniu daňového zaťaženia ľudí, ani podnikateľských subjektov a aby ostala zachovaná rovná daň. 

Mikuláš Knapp, Aliancia živnostníkov a slobodných povolaní 
Ondrej Dostál, predseda Občianskej konzervatívnej strany (OKS) 
Peter Gonda, riaditeľ Konzervatívneho inštitútu M.R.Štefánika (KI) 
Matúš Pošvanc, riaditeľ Nadácie F. A. Hayeka 
Zuzana Zimenová, noveskolstvo.sk 
Juraj Petrovič, predseda Programovej rady OKS 
Martin Mlýnek, podpredseda OKS 
Ivan Kuhn, podpredseda OKS 
Silvester Bizoň, kancelár OKS 
Ronald König, OKS 
Dušan Sloboda, KI 
Radovan Kazda, KI 
Michal Novota, konzultant, spolupracovník KI 
Peter Pažitný, výkonný riaditeľ Health Policy Institute a člen CEE Health Policy Network 

Viac na: http://www.changenet.sk/?section=kampane&x=678773#ixzz25XG1F6Ne 	O 	N 	Ustanovenia návrhu zákona boli vypracované v rámci opatrení konsolidácie verejných financií so zámerom zníženia deficitu verejných financií tak aby nepredstavovali neúmerne veľký vplyv na najzraniteľnejšie vrstvy spoločnosti. 

V rámci rozporového konania so zástupcami verejnosti hromadnej pripomienky neboli rozpory odstránené. 
 	
Verejnosť 	K čl. I bodom 1, 15 a 16 
1. Ponechanie súčasnej úpravy 40 % paušálnych výdavkov bez ich obmedzovania 

V článku I navrhujeme vypustiť bod 1 a primerane upraviť body 15 a 16. 

Túto pripomienku považujeme za zásadnú. 

Odôvodnenie: Ministerstvo navrhuje zrušiť možnosť uplatnenia 40 % paušálnych výdavkov v doterajšej výške a obmedziť ich sumou 5 040 eur ročne. Toto opatrenie zvýši finančné, ako aj administratívne zaťaženie živnostníkov, ľudí v slobodných povolaniach a všetkých samostatne zárobkovo činných osôb. Navrhovaná zmena ignoruje reálnu situáciu živnostníkov a ďalších samostatne zárobkovo činných osôb a bude mať pre nich výrazne negatívne dôsledky. Štát by nemal hádzať polená pod nohy ľuďom, ktorí zobrali zodpovednosť za seba do svojich rúk a nečakajú, že sa o nich a ich rodiny postará štát alebo niekto iný. Zvlášť by im štát nemal zvyšovať ich zaťaženie v období hospodárskej krízy, ktorá ešte neskončila. Navrhujeme tento bod z novely vypustiť. 

Viac na: http://www.changenet.sk/?section=kampane&x=678773#ixzz25XGHIKgw 	O 	N 	Ustanovenie bolo vypracované v rámci opatrení konsolidácie verejných financií so zámerom zníženia deficitu verejných financií tak aby nepredstavovalo neúmerne veľký vplyv na najzraniteľnejšie vrstvy spoločnosti. 
V rámci rozporového konania so zástupcami verejnosti hromadnej pripomienky nebol rozpor odstránený. 
 	
Verejnosť 	K čl. I bodu 6 
2. Ponechanie súčasnej úpravy nezdaniteľnej časti základu dane na manžela/manželku 

V článku I navrhujeme vypustiť bod 6. 

Odôvodnenie: Ministerstvo navrhuje sprísniť podmienky na uplatňovanie nezdaniteľnej časti základu dane na manžela/manželku tým, že bude môcť ísť iba o manžela/manželku, ktorý/á poberá rodičovský príspevok, je zdravotne ťažko postihnutý/á alebo je evidovaný/á ako uchádzač o zamestnanie. Toto opatrenie zasahuje do rodinného života občanov nad nevyhnutnú mieru a zvyšuje daňové zaťaženie. Preto ho navrhujeme z novely vypustiť. 

Viac na: http://www.changenet.sk/?section=kampane&x=678773#ixzz25XGQO4KE 	O 	N 	Z dôvodu konsolidácie verejných financií sa v návrhu zákona ponechá znenie navrhované MF SR, na ktorom sa vykoná legislatívno-technická úprava tak, že nárok na nezdaniteľnú časť základu dane vznikne manželke (manželovi) pri starostlivosti o vyživované dieťa do 3, resp. 6 rokov. 
Pri rozporovom konaní so zástupcami verejnosti hromadnej pripomienky nebol rozpor odstránený.  	
Verejnosť 	K čl. I bodom 8 a 12 
3. Zachovanie rovnej dane a nezvyšovanie sadzieb dane z príjmu 

V článku I navrhujeme vypustiť bod 8 a primerane upraviť bod 12. 

Túto pripomienku považujeme za zásadnú. 

Odôvodnenie: Ministerstvo navrhuje zrušiť rovnú daň. Daň z príjmu právnických osôb sa má zvýšiť z 19 % na 23 %. Daň z príjmu fyzických osôb zo základu presahujúceho 176,8-násobok životného minima sa má zvýšiť z 19 % na 25 %. Zvyšovanie daní považujeme za škodlivé nielen pre daňovníkov, ktorí ním budú postihnutí, ale pre celú ekonomiku. Nahradenie progresívnej dane rovnou daňou, zníženie sadzieb dane z príjmu a zjednodušenie daňového systému zlepšili podnikateľské prostredie na Slovensku, pomohli naštartovať ekonomiku a prilákať zahraničné investície. Zvýšenie sadzby dane navyše nemusí znamenať aj vyšší výber dane. Zavedenie vyššej sadzby dane z príjmov právnických osôb bude brzdiť ekonomickú aktivitu podnikateľských subjektov na trhu. Negatívne dosahy pocítia aj zamestnanci a spotrebitelia. Vyššie dane znamenajú dlhodobé obmedzenie prosperity ekonomiky, zamestnanosti a účinnosti konsolidácie verejných financií. Vyššie dane, osobitne bohatších, odčerpávajú produktívne zdroje a disponibilné príjmy tvorcov ekonomických hodnôt a znižujú motiváciu podnikať, sporiť a investovať. Tým obmedzujú budúci ekonomický rast a verejné príjmy. Navrhujeme preto vypustiť z novely tieto body a ponechať súčasnú úpravu. 

Všetky pripomienky majú charakter zásadnej pripomienky. V prípade, že Ministerstvo financií SR nevyhovie hromadnej pripomienke, žiadame uskutočnenie rozporového konania, na ktoré budú písomne pozvaní nižšie uvedení zástupcovia verejnosti. 

Mikuláš Knapp, D. Michaeliho 11, 036 01 Martin 
Ondrej Dostál, Beskydská 8, 811 05 Bratislava, ondrejdostal @ oks.sk 
Peter Gonda, Zadunajská cesta 8, 851 01 Bratislava 
Matúš Pošvanc, Nadácia F. A. Hayeka, Jašíkova 6, 82103 Bratislava 
Juraj Petrovič, Hrdličkova 32, 831 01 Bratislava 
Michal Novota, Osuskeho 6, 85103 Bratislava 

Viac na: http://www.changenet.sk/?section=kampane&x=678773#ixzz25XGXBb00 	O 	N 	Ustanovenie bolo vypracované v rámci opatrení konsolidácie verejných financií , tak aby nepredstavovalo neúmerne veľký vplyv na najzraniteľnejšie vrstvy spoločnosti. V rámci rozporového konania so zástupcami verejnosti hromadnej pripomienky nebol rozpor odstránený.  	
SAPF 	§ 15 Sazdba dane 
Zvyšovanie priamych daní nie je z pohľadu potreby stimulácie hospodárskeho rastu podnikateľských subjektov relevantným nástrojom konsolidácie verejných financií.  	O 	N 	Ustanovenie bolo vypracované v rámci opatrení konsolidácie verejných financií , tak aby nepredstavovalo neúmerne veľký vplyv na najzraniteľnejšie vrstvy spoločnosti.  	
Klub 500 	§ 52 ods.24 
Dovoľujeme si z hľadiska praxe navrhnúť nasledovné znenie § 52 ods.24, ktorý znie: 

„Ustanovenie § 3 ods. 2 písm. c) a § 12 ods. 7 písm. c), podľa ktorého uvedené plnenia nie sú zdaňované, sa použije aj na podiely na zisku vykázanom za zdaňovacie obdobia pred nadobudnutím účinnosti tohto zákona, na vyrovnacie podiely a na podiely na likvidačnom zostatku, na vyplatenie ktorých vznikol nárok pred nadobudnutím účinnosti tohto zákona.“ 

Zdôvodnenie: 

Návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 595/2003 Z. z. o dani z príjmov v znení neskorších predpisov a ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákony bol vypracovaný s cieľom zmeniť prechodné ustanovenie daného zákona za účelom eliminácie nežiaducich negatívnych účinkov tohto ustanovenia zákona, spočívajúcich v tom, že potreba vykazovania ziskov do období pred nadobudnutím účinnosti zákona spôsobuje v praxi problémy, niekedy je možné určiť len s ťažkosťami v akom období bol zisk vykázaný a teda či podlieha alebo nepodlieha dani z príjmov. Pritom v súčasnosti je už zrejme len málo takých prípadov, keď ešte nie je rozdelený zisk vykázaný v období pred 1.1.2004. Prijatím uvedenej novely sa systém zdaňovania dividend značne sprehľadní a zjednoduší. Predložený návrh zákona nebude mat' preto významný dopad na verejné financie, rozpočty obcí a vyšších územných celkov a nemá negatívny vplyv na životné prostredie, na zamestnanosť, podnikateľské prostredie a informatizáciu spoločnosti. Predložený návrh zákona je v súlade s Ústavou Slovenskej republiky a s medzinárodnými zmluvami, ktorými je Slovenská republika viazaná. 	Z 	N 	Nad rámec návrhu zákona. 	
ZVSR 	Medzirezortné pripomienkové konanie k návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 595/2003 Z. z. o dani z príjmov v znení neskorších predpisov  
K návrhu predmetného zákona uplatňujeme tieto pripomienky: 

1. Všeobecná pripomienka 
Návrh na zdaňovanie výsluhových dôchodkov popiera postavenie základných zložiek Ozbrojených síl SR a služby v nich. Je v rozpore s požiadavkou na dĺžku služby v ozbrojených silách vzhľadom na náročnosť pre profesionálnych vojakov v kategórii mužstva. 
Návrh na zdaňovanie výsluhových dôchodkov považujeme za nesystémový a diskriminačný a žiadame ho vypustiť. 
Odôvodnenie: 
a) Návrh nezohľadňuje dôchodkový vek príslušníkov ozbrojených zložiek, ktorý vyplýva z príslušných zákonov upravujúcich služobné pomery, teda 55 rokov fyzického veku. Podľa § 21 ods. 12 zákona č. 346/2005 Z. z. môže profesionálny vojak zotrvať v služobnom pomere po 55 rokoch veku len na základe výnimky ministra obrany. Maximálna doba služby pre profesionálnych vojakov vyplýva zo špecifickosti vojenského povolania. Uvedomujeme si, že vec psychického, fyzického a zdravotného opotrebovania má individuálny charakter, preto nevylučujeme službu aj po 55 roku života, takáto služba by však už mala mať charakter obojstrannej dohody (súčasná právna úprava to umožňuje). 
Všeobecné predĺženie vojenskej služby pre profesionálnych vojakov až na hranicu 62 rokov so sebou zároveň prináša riziko neúmerného zostarnutia vojenského personálu, nakoľko pri obmedzených počtoch profesionálnych vojakov sa o ďalších sedem rokov natiahne proces obmeny vojenského personálu. Hranica 55 rokov veku je pre OS SR dôležitá aj z hľadiska personálneho manažmentu. Nie je možné dobu služby do 62 rokov veku garantovať pre všetkých profesionálnych vojakov, ktorí odslúžili viac ako 25 rokov a ktorým vznikol nárok na výsluhový dôchodok. 
Výsluhový dôchodca nie je nikdy podľa platného zákona a ani nikdy nebude „starobný dôchodca“. Profesionálny vojak sa dožíva len výsluhového dôchodku a je poberateľom výsluhového dôchodku. 
b) Opatrenie postihne bývalých a súčasných profesionálnych vojakov, ktorí boli a budú prepustení zo služobného pomeru z dôvodov dosiahnutia vekovej hranice 55 rokov alebo maximálnej doby služby v hodnosti, teda z dôvodov, ktoré vyplývajú priamo zo zákona, pretože pre nich nebolo v OS SR iné vhodné zaradenie, aj keď pracovať chceli. 
c) Rovnako sa opatrenie negatívne dotkne aj profesionálnych vojakov, ktorí museli ukončiť služobný pomer zo zdravotných dôvodov, pričom k poškodeniu zdraviu mohlo dôjsť v priamej súvislosti s výkonom služby. Výsluhový dôchodok poberajú aj títo profesionálni vojaci, ak splnili dobu služby potrebnú na výsluhový dôchodok. 
d) Medzi poberateľmi výsluhového dôchodku je veľké množstvo bývalých profesionálnych vojakov, ktorí museli z OS SR odísť nedobrovoľne, z organizačných dôvodov, v procese postupnej profesionalizácie OS SR spojenej s preklápaním hodnostnej pyramídy. 
e) Prijatie návrhu zákona v navrhovanej podobe vytvorí silne demotivujúce prostredie pre profesionálnych vojakov a aj pre potenciálnych záujemcov o štátnu službu profesionálneho vojakov. Toto opatrenie spolu s opatrením prijatým vo vzťahu k valorizácii výsluhových dôchodkov a so zavedením stabilizačného odvodu z výsluhových dôchodkov spochybňuje akékoľvek istoty, ktoré by mal štát garantovať svojím zamestnancom za to, že vykonávali službu pre štát, prišli o prax a kvalifikáciu potrebnú pre uplatnenie v civilnom prostredí. 
f) Poberateľ výsluhového dôchodku nemôže byť poberateľom dávky v nezamestnanosti. 
g) Priznaný výsluhový dôchodok nie je ostatným príjmom, ktorého základom je výrobná, zárobková, výnosová činnosť charakterizovaná v § 8 Zákona 595/2003 Z.z., ale principiálne dávkou sociálneho zabezpečenia, ktorej základom je sociálna odkázanosť osoby plynúca zo sociálnej situácie, za ktorú zodpovedá štát v rozsahu podľa zákonných podmienok platných v dobe ich splnenia. Principiálne je teda dávkou nezdaniteľnou daňou z príjmu. 
Zásadná pripomienka. 
2. V predkladacej správe a rovnako vo všeobecnej časti dôvodovej správy predkladateľ uvádza ako jedno z opatrení na konsolidáciu verejných financií so zámerom zníženia deficitu verejných financií pod 3 % HDP v roku 2013 aj „zdanenie výsluhových dôchodkov vyplácaných podľa zákona o sociálnom zabezpečení vojakov a policajtov do dosiahnutia dôchodkového veku týchto daňovníkov“, pričom zároveň udáva, že navrhované zmeny vychádzajú z Programového vyhlásenia vlády SR. 
Žiadame toto opatrenie z dôvodovej správy aj z celého návrhu zákona vypustiť. 
Odôvodnenie: 
Súčasťou Programového vyhlásenia vlády SR je záväzok, že vláda presadí stabilizáciu sociálneho systému policajtov a príslušníkov ostatných ozbrojených zložiek tak, aby boli dlhodobo ich pevnou oporou s cieľom posilniť spoločenskú prestíž tohto povolania. Z predkladaného návrhu zákona však vyplýva, že zo všetkých poberateľov sociálnych dávok si na konsolidáciu verejných financií vybral predkladateľ účelovo iba skupinu poberateľov dávok výsluhového zabezpečenia ozbrojených zložiek. 
Zásadná pripomienka. 

3. Žiadame vypustiť text v bodoch 2, 3, 4 a 5 návrhu zákona a text v osobitnej časti dôvodovej správy – „K bodom 2, 3, 4, 5 a 14 - § 8 ods. 1 písm. m), § 8 ods. 3 písm. b), § 8 ods. 10, § 9 ods. 2 písm. f) 
Odôvodnenie: 
Návrhom sa porušuje zákaz diskriminácie daný čl. 14 Dohovoru o ochrane ľudských práv a základných slobôd. Podľa citovaného ustanovenia „Užívanie práv a slobôd priznaných týmto dohovorom musí byť zabezpečené bez diskriminácie založenej na akomkoľvek dôvode, ako je pohlavie, rasa, farba pleti, jazyk, náboženstvo, politické alebo iné zmýšľanie, národnostný alebo sociálny pôvod, príslušnosť k národnostnej menšine, majetok, rod alebo iné postavenie“. Zdaňovanie dôchodkov len jednej skupine občanov je možné podľa nášho názoru považovať za diskrimináciu. 
Poistenci Sociálnej poisťovne, ktorí rovnako platili odvody a poberajú akúkoľvek sociálnu dávku alebo predčasný dôchodok, a pritom nedosiahli vek 62 rokov, sa nepodieľajú na zachovaní konsolidácii verejných financií. Predkladateľ zákona navrhuje zdaniť iba výsluhové dôchodky policajtov a vojakov, pričom do 31. decembra 2003 boli priznávané dôchodky za výsluhu rokov pred dosiahnutím dôchodkového veku aj pre iné profesijné kategórie, napr. letcov, baletky a umelcov. Tieto však podľa návrhu zákona nemajú podliehať zdaňovaniu. 
V tejto súvislosti upozorňujeme na už publikované rozhodnutie Európskeho súdu pre ľudské práva v prípade Bucheň verzus Česká republika (sťažnosť č. 36541/97 Sb.).Z rozsudku vyplýva, že prijatím zákona č. 304/1993 Sb., uplatnením ktorého bol bývalému vojakovi z povolania – vojenskému sudcovi, odňatý príspevok za výsluhu rokov, došlo k zásahu do jeho majetkových práv. 
Pri posudzovaní ústavnosti predloženého návrhu zákona by sa malo prihliadať na to, že pri vstupe do OS SR boli občanom garantované určité právne istoty, ako kompenzácia za dobu služby v psychicky a fyzicky náročnom prostredí a v potenciálnom ohrození zdravia a života. Pri vzniku služobného pomeru došlo k uzatvoreniu dohody medzi štátom – Slovenskou republikou - a občanom a z tejto dohody vyplynuli povinnosti, ktoré by obidve strany mali plniť. Občan – profesionálny vojak sa zaviazal vykonávať vojenskú službu v prospech štátu, štát sa zaviazal poskytnúť mu za túto službu kompenzáciu vo forme výsluhového dôchodku. V tomto prípade máme za to, že zdaňovanie výsluhových dôchodkov je porušením skôr uzatvorenej zmluvy a teda porušením demokratických princípov právneho štátu. Profesionálni vojaci, ktorí majú obmedzené alebo žiadne možnosti na obranu svojich práv, nemajú do budúcna žiadnu istotu, že štát si bude plniť záväzky, ktoré mu voči nim vznikli. 
Zásadná pripomienka. 

4. V bode 11 návrhu zákona sa navrhuje znížiť vek dieťaťa, ktoré sa považuje za nezaopatrené na účely priznania daňového bonusu na 19 rokov veku. S predloženým návrhom nesúhlasíme a žiadame ponechať vek do 25 rokov. 
Odôvodnenie: 
Predkladateľ nezdôvodnil z akých dôvodov sa rozhodol práve pre vek 19 rokov. V predkladacej správe sa deklaruje, že prijímané opatrenia nebudú predstavovať neúmerný dopad na najzraniteľnejšie vrstvy spoločnosti. Nezaopatrené deti sú pritom najzraniteľnejšou skupinou spoločnosti a vek 19 rokov je príznačný prechodom na finančne náročné vysokoškolské štúdium. Preto pokladáme predložený návrh na zníženie veku oprávneného nezaopatreného dieťaťa na 19 rokov za neodôvodnené. Toto opatrenie, spolu s ostatnými pripravovanými opatreniami v oblasti sociálneho zabezpečenia, bude mať výrazný dopad na zníženie príjmov profesionálnych vojakov. 
Zásadná pripomienka. 

5. Pripomienka k bodu 2 návrhu zákona 
Predkladateľ navrhuje v tomto bode zdaňovanie výsluhového dôchodku do dovŕšenia dôchodkového veku podľa osobitného predpisu, ktorým je zákon č. 461/2003 Z. z. o sociálnom poistení. Návrh umožňuje rôzny výklad a v prípade jeho ponechania v návrhu zákona ho žiadame upraviť tak, aby sa pri určovaní dôchodkového veku zohľadňovali aj nároky plynúce zo zaradenia zamestnaní do I. a II. pracovnej kategórie a to aj v prípade, ak ide o poberateľa výsluhového dôchodku podľa zákona č. 114/1998 Z. z. alebo zákona č. 328/2002 Z. z. 
Podľa § 274 zákona č. 461/2003 Z. z. o sociálnom poistení, ak občan získal potrebnú dobu 20 rokov v zamestnaní, zaradenom do I. pracovnej kategórie do 31.decembra1999 a dôchodkový vek dovŕši po 31. decembri 2003, nárok na starobný dôchodok mu vznikne dovŕšením dôchodkového veku 55 alebo 57 rokov, určeného podľa druhu vykonávaného zamestnania. 
Zásadná pripomienka. 

 	Z 	N 	Návrh zákona bol vypracovaný v rámci opatrení konsolidácie verejných financií , tak aby nepredstavoval neúmerne veľký vplyv na najzraniteľnejšie vrstvy spoločnosti.  	
ZVSR 	Medzirezortné pripomienkové konanie k návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 595/2003 Z. z. o dani z príjmov v znení neskorších predpisov - stanovisko 
Zväz vojakov SR Vám zasiela zásadné pripomienky k návrhu predmetného zákona: 

1. Všeobecná pripomienka 
Návrh na zdaňovanie výsluhových dôchodkov popiera postavenie základných zložiek Ozbrojených síl SR a služby v nich. Je v rozpore s požiadavkou na dĺžku služby v ozbrojených silách vzhľadom na náročnosť pre profesionálnych vojakov v kategórii mužstva. 
Návrh na zdaňovanie výsluhových dôchodkov považujeme za nesystémový a diskriminačný a žiadame ho vypustiť. 
Odôvodnenie: 
a) Návrh nezohľadňuje dôchodkový vek príslušníkov ozbrojených zložiek, ktorý vyplýva z príslušných zákonov upravujúcich služobné pomery, teda 55 rokov fyzického veku. Podľa § 21 ods. 12 zákona č. 346/2005 Z. z. môže profesionálny vojak zotrvať v služobnom pomere po 55 rokoch veku len na základe výnimky ministra obrany. Maximálna doba služby pre profesionálnych vojakov vyplýva zo špecifickosti vojenského povolania. Uvedomujeme si, že vec psychického, fyzického a zdravotného opotrebovania má individuálny charakter, preto nevylučujeme službu aj po 55 roku života, takáto služba by však už mala mať charakter obojstrannej dohody (súčasná právna úprava to umožňuje). 
Všeobecné predĺženie vojenskej služby pre profesionálnych vojakov až na hranicu 62 rokov so sebou zároveň prináša riziko neúmerného zostarnutia vojenského personálu, nakoľko pri obmedzených počtoch profesionálnych vojakov sa o ďalších sedem rokov natiahne proces obmeny vojenského personálu. Hranica 55 rokov veku je pre OS SR dôležitá aj z hľadiska personálneho manažmentu. Nie je možné dobu služby do 62 rokov veku garantovať pre všetkých profesionálnych vojakov, ktorí odslúžili viac ako 25 rokov a ktorým vznikol nárok na výsluhový dôchodok. 
Výsluhový dôchodca nie je nikdy podľa platného zákona a ani nikdy nebude „starobný dôchodca“. Profesionálny vojak sa dožíva len výsluhového dôchodku a je poberateľom výsluhového dôchodku. 
b) Opatrenie postihne bývalých a súčasných profesionálnych vojakov, ktorí boli a budú prepustení zo služobného pomeru z dôvodov dosiahnutia vekovej hranice 55 rokov alebo maximálnej doby služby v hodnosti, teda z dôvodov, ktoré vyplývajú priamo zo zákona, pretože pre nich nebolo v OS SR iné vhodné zaradenie, aj keď pracovať chceli. 
c) Rovnako sa opatrenie negatívne dotkne aj profesionálnych vojakov, ktorí museli ukončiť služobný pomer zo zdravotných dôvodov, pričom k poškodeniu zdraviu mohlo dôjsť v priamej súvislosti s výkonom služby. Výsluhový dôchodok poberajú aj títo profesionálni vojaci, ak splnili dobu služby potrebnú na výsluhový dôchodok. 
d) Medzi poberateľmi výsluhového dôchodku je veľké množstvo bývalých profesionálnych vojakov, ktorí museli z OS SR odísť nedobrovoľne, z organizačných dôvodov, v procese postupnej profesionalizácie OS SR spojenej s preklápaním hodnostnej pyramídy. 
e) Prijatie návrhu zákona v navrhovanej podobe vytvorí silne demotivujúce prostredie pre profesionálnych vojakov a aj pre potenciálnych záujemcov o štátnu službu profesionálneho vojakov. Toto opatrenie spolu s opatrením prijatým vo vzťahu k valorizácii výsluhových dôchodkov a so zavedením stabilizačného odvodu z výsluhových dôchodkov spochybňuje akékoľvek istoty, ktoré by mal štát garantovať svojím zamestnancom za to, že vykonávali službu pre štát, prišli o prax a kvalifikáciu potrebnú pre uplatnenie v civilnom prostredí. 
f) Poberateľ výsluhového dôchodku nemôže byť poberateľom dávky v nezamestnanosti. 
g) Priznaný výsluhový dôchodok nie je ostatným príjmom, ktorého základom je výrobná, zárobková, výnosová činnosť charakterizovaná v § 8 Zákona 595/2003 Z.z., ale principiálne dávkou sociálneho zabezpečenia, ktorej základom je sociálna odkázanosť osoby plynúca zo sociálnej situácie, za ktorú zodpovedá štát v rozsahu podľa zákonných podmienok platných v dobe ich splnenia. Principiálne je teda dávkou nezdaniteľnou daňou z príjmu. 
Zásadná pripomienka. 
2. V predkladacej správe a rovnako vo všeobecnej časti dôvodovej správy predkladateľ uvádza ako jedno z opatrení na konsolidáciu verejných financií so zámerom zníženia deficitu verejných financií pod 3 % HDP v roku 2013 aj „zdanenie výsluhových dôchodkov vyplácaných podľa zákona o sociálnom zabezpečení vojakov a policajtov do dosiahnutia dôchodkového veku týchto daňovníkov“, pričom zároveň udáva, že navrhované zmeny vychádzajú z Programového vyhlásenia vlády SR. 
Žiadame toto opatrenie z dôvodovej správy aj z celého návrhu zákona vypustiť. 
Odôvodnenie: 
Súčasťou Programového vyhlásenia vlády SR je záväzok, že vláda presadí stabilizáciu sociálneho systému policajtov a príslušníkov ostatných ozbrojených zložiek tak, aby boli dlhodobo ich pevnou oporou s cieľom posilniť spoločenskú prestíž tohto povolania. Z predkladaného návrhu zákona však vyplýva, že zo všetkých poberateľov sociálnych dávok si na konsolidáciu verejných financií vybral predkladateľ účelovo iba skupinu poberateľov dávok výsluhového zabezpečenia ozbrojených zložiek. 
Zásadná pripomienka. 
3. Žiadame vypustiť text v bodoch 2, 3, 4 a 5 návrhu zákona a text v osobitnej časti dôvodovej správy – „K bodom 2, 3, 4, 5 a 14 - § 8 ods. 1 písm. m), § 8 ods. 3 písm. b), § 8 ods. 10, § 9 ods. 2 písm. f) 
Odôvodnenie: 
Návrhom sa porušuje zákaz diskriminácie daný čl. 14 Dohovoru o ochrane ľudských práv a základných slobôd. Podľa citovaného ustanovenia „Užívanie práv a slobôd priznaných týmto dohovorom musí byť zabezpečené bez diskriminácie založenej na akomkoľvek dôvode, ako je pohlavie, rasa, farba pleti, jazyk, náboženstvo, politické alebo iné zmýšľanie, národnostný alebo sociálny pôvod, príslušnosť k národnostnej menšine, majetok, rod alebo iné postavenie“. Zdaňovanie dôchodkov len jednej skupine občanov je možné podľa nášho názoru považovať za diskrimináciu. 
Poistenci Sociálnej poisťovne, ktorí rovnako platili odvody a poberajú akúkoľvek sociálnu dávku alebo predčasný dôchodok, a pritom nedosiahli vek 62 rokov, sa nepodieľajú na zachovaní konsolidácii verejných financií. Predkladateľ zákona navrhuje zdaniť iba výsluhové dôchodky policajtov a vojakov, pričom do 31. decembra 2003 boli priznávané dôchodky za výsluhu rokov pred dosiahnutím dôchodkového veku aj pre iné profesijné kategórie, napr. letcov, baletky a umelcov. Tieto však podľa návrhu zákona nemajú podliehať zdaňovaniu. 
V tejto súvislosti upozorňujeme na už publikované rozhodnutie Európskeho súdu pre ľudské práva v prípade Bucheň verzus Česká republika (sťažnosť č. 36541/97 Sb.).Z rozsudku vyplýva, že prijatím zákona č. 304/1993 Sb., uplatnením ktorého bol bývalému vojakovi z povolania – vojenskému sudcovi, odňatý príspevok za výsluhu rokov, došlo k zásahu do jeho majetkových práv. 
Pri posudzovaní ústavnosti predloženého návrhu zákona by sa malo prihliadať na to, že pri vstupe do OS SR boli občanom garantované určité právne istoty, ako kompenzácia za dobu služby v psychicky a fyzicky náročnom prostredí a v potenciálnom ohrození zdravia a života. Pri vzniku služobného pomeru došlo k uzatvoreniu dohody medzi štátom – Slovenskou republikou - a občanom a z tejto dohody vyplynuli povinnosti, ktoré by obidve strany mali plniť. Občan – profesionálny vojak sa zaviazal vykonávať vojenskú službu v prospech štátu, štát sa zaviazal poskytnúť mu za túto službu kompenzáciu vo forme výsluhového dôchodku. V tomto prípade máme za to, že zdaňovanie výsluhových dôchodkov je porušením skôr uzatvorenej zmluvy a teda porušením demokratických princípov právneho štátu. Profesionálni vojaci, ktorí majú obmedzené alebo žiadne možnosti na obranu svojich práv, nemajú do budúcna žiadnu istotu, že štát si bude plniť záväzky, ktoré mu voči nim vznikli. 
Zásadná pripomienka. 
4. V bode 11 návrhu zákona sa navrhuje znížiť vek dieťaťa, ktoré sa považuje za nezaopatrené na účely priznania daňového bonusu na 19 rokov veku. S predloženým návrhom nesúhlasíme a žiadame ponechať vek do 25 rokov. 
Odôvodnenie: 
Predkladateľ nezdôvodnil z akých dôvodov sa rozhodol práve pre vek 19 rokov. V predkladacej správe sa deklaruje, že prijímané opatrenia nebudú predstavovať neúmerný dopad na najzraniteľnejšie vrstvy spoločnosti. Nezaopatrené deti sú pritom najzraniteľnejšou skupinou spoločnosti a vek 19 rokov je príznačný prechodom na finančne náročné vysokoškolské štúdium. Preto pokladáme predložený návrh na zníženie veku oprávneného nezaopatreného dieťaťa na 19 rokov za neodôvodnené. Toto opatrenie, spolu s ostatnými pripravovanými opatreniami v oblasti sociálneho zabezpečenia, bude mať výrazný dopad na zníženie príjmov profesionálnych vojakov. 
Zásadná pripomienka. 
5. Pripomienka k bodu 2 návrhu zákona 
Predkladateľ navrhuje v tomto bode zdaňovanie výsluhového dôchodku do dovŕšenia dôchodkového veku podľa osobitného predpisu, ktorým je zákon č. 461/2003 Z. z. o sociálnom poistení. Návrh umožňuje rôzny výklad a v prípade jeho ponechania v návrhu zákona ho žiadame upraviť tak, aby sa pri určovaní dôchodkového veku zohľadňovali aj nároky plynúce zo zaradenia zamestnaní do I. a II. pracovnej kategórie a to aj v prípade, ak ide o poberateľa výsluhového dôchodku podľa zákona č. 114/1998 Z. z. alebo zákona č. 328/2002 Z. z. 
Podľa § 274 zákona č. 461/2003 Z. z. o sociálnom poistení, ak občan získal potrebnú dobu 20 rokov v zamestnaní, zaradenom do I. pracovnej kategórie do 31.decembra1999 a dôchodkový vek dovŕši po 31. decembri 2003, nárok na starobný dôchodok mu vznikne dovŕšením dôchodkového veku 55 alebo 57 rokov, určeného podľa druhu vykonávaného zamestnania. 
Zásadná pripomienka. 
 	Z 	N 	Návrh zákona bol vypracovaný v rámci opatrení konsolidácie verejných financií , tak aby nepredstavoval neúmerne veľký vplyv na najzraniteľnejšie vrstvy spoločnosti.  	
SIS 	K čl. I 
Žiadame vypustiť novelizačné body 2, 3, 4, 5, 7, 14 a v bode 19 v § 52r odsek 2. 
Zvyšný text primerane upraviť. 

Odôvodnenie: 

Jedným z dôvodov na predloženie predmetného návrhu zákona do medzirezortného pripomienkového konania bolo upraviť podmienky realizácie inštitútu výsluhového dôchodku, a to tak, aby tieto peňažné plnenia podliehali dani z príjmu. Predmetom dane z príjmu by podľa návrhu zákona mali byť tie výsluhové dôchodky, ktorých poberatelia ešte nedovŕšili vek ustanovený zákonom č. 461/2003 Z. z. o sociálnom poistení v znení neskorších predpisov. Za v súčasnosti nastavených podmienok by sa táto daňová povinnosť vzťahovala na poberateľov výsluhových dôchodkov mladších ako 62 rokov. Avšak vzhľadom na celoeurópske tendencie v oblasti konsolidácie verejných financií, vrátane stabilizácie a optimalizácie výdavkov štátu v oblasti dôchodkového zabezpečenia obyvateľstva, je možné dôvodne predpokladať, že v budúcnosti dôjde k zvýšeniu vekovej hranice odchodu do dôchodku, pričom nemožno vylúčiť ani hranicu 67 rokov. Neurčenie fyzického veku poberateľa výsluhového dôchodku, na ktorého sa bude táto daňová povinnosť vzťahovať, exaktným spôsobom bude znamenať nastolenie predovšetkým právnej neistoty všetkých poberateľov výsluhových dôchodkov. Ustanovenie podmienky zániku daňovej povinnosti len formou odkazu na lex generalis, bez exaktného určenia fyzického veku, môže v budúcnosti privodiť aplikačné problémy. Zvýšenie vekovej hranice na odchod do dôchodku zo súčasných 62 rokov by totiž v praxi znamenalo opätovný vznik daňovej povinnosti poberateľa výsluhového dôchodku, na ktorého sa táto povinnosť už nevzťahovala z dôvodu dosiahnutia ustanoveného veku na odchod do „civilného“ dôchodku, čo znamená stav absolútnej právnej neistoty. 

V tejto súvislosti je nutné uviesť, že inštitút výsluhového dôchodku je dlhodobo zakotvený v právnom poriadku Slovenskej republiky. Ide o realizáciu ústavne garantovaného práva na primerané hmotné zabezpečenie v starobe podľa čl. 39 Ústavy SR a čl. 30 Listiny základných práv a slobôd. Funkciou právnej úpravy osobitného dôchodkového zabezpečenia osôb vykonávajúcich službu v bezpečnostných zložkách štátu, vrátane osobitného inštitútu výsluhových dôchodkov, bolo od samého začiatku vytvorenie podmienok potrebných pre osoby končiace výkon služby v bezpečnostných zboroch na adaptovanie sa v novom sociálnom prostredí (civilnom) a na nové životné podmienky. V neposlednom rade účelom vytvorenia osobitného dôchodkového systému bolo aj zabezpečenie dôstojných životných podmienok pre tie osoby, ktoré po skončení veľakrát celoživotnej služby v bezpečnostných zložkách štátu už nevykonávali zárobkovú činnosť, či už na základe vlastného rozhodnutia alebo z dôvodu, že sa im napriek všetkej snahe nepodarilo sa zamestnať alebo vykonávať podnikateľskú činnosť. 

Inštitút výsluhového dôchodku, tak ako ho poznáme v súčasnosti, plní viacero funkcií. Prvou funkciou je funkcia motivačná. Možnosť vzniku nároku na výsluhový dôchodok v určitej výške motivuje uchádzačov na vstup do služieb štátu a na zotrvanie v nich. Kreovanie bezporuchovo fungujúceho personálneho substrátu bezpečnostného aparátu štátu je pritom nevyhnutnosťou a základným predpokladom na to, aby štát bol dostatočne spôsobilý na plnenie svojich základných úloh a na napĺňanie jedného z atribútov štátnosti – výkon štátnej moci, vrátane presadzovania práva na svojom štátnom území. Motivačný faktor možno nájsť aj v odvodovej zaťaženosti príjmov vyplývajúcich z existencie služobného pomeru k štátu, keďže tieto príjmy podliehajú zvýšenej odvodovej povinnosti práve z dôvodu vyššej úrovne hmotného zabezpečenia v starobe. Príslušníci bezpečnostných zložiek štátu sú tak motivovaní odvádzať vyššie odvody s víziou vyššej dôchodkovej renty po skončení aktívneho života. V prípade prijatia odvodovej povinnosti vo výške navrhovanej v práve predloženej novele zákona č. 328/2002 Z. z. by odvodová zaťaženosť bola takmer dvojnásobná. 

Ďalšou funkciou inštitútu výsluhového dôchodku je funkcia kompenzačná. Výsluhový dôchodok predstavuje určitú formu kompenzácie za obmedzenia, ktoré musel príslušník bezpečnostných zborov počas trvania služobného pomeru rešpektovať. Ako jedno z mnohých obmedzení možno spomenúť zákaz inej zárobkovej alebo podnikateľskej činnosti, čo v praxi znamená absolútnu príjmovú závislosť týchto osôb od štátu. Tieto osoby preto nemôžu legitímnym spôsobom mať aj iné zamestnanie alebo vykonávať podnikateľskú činnosť a zlepšiť si takýmto spôsobom svoje finančné pomery. V opačnom prípade by to znamenalo porušenie služobnej prísahy a služobnej disciplíny s disciplinárnymi a personálnymi konzekvenciami. V tejto súvislosti je potrebné upozorniť aj na skutočnosť, že osoby vykonávajúce štátnu službu v bezpečnostných zložkách štátu nielenže podliehajú oveľa prísnejšej disciplinárnej právomoci, ale ich protiprávne konanie je posudzované oveľa prísnejšie ako u osôb v pracovnoprávnom vzťahu. Kompenzačná funkcia výsluhového dôchodku je odôvodnená aj zvýšenými očakávaniami štátu na zdravotnú, psychickú a fyzickú spôsobilosť personálneho substrátu bezpečnostných zložiek, pričom štát opodstatnene očakáva a vyžaduje, aby boli tieto spôsobilosti udržiavané u každého jednotlivca počas celého trvania služobného pomeru k štátu na požadovanej úrovni, aby jednotliví členovia bezpečnostných zložiek boli dostatočne psychicky ako aj fyzicky odolní voči zvýšenej psychickej a fyzickej záťaži počas výkonu štátnej služby. Výsluhový dôchodok je teda určitá forma kompenzácie za to, že príslušník vynakladal všetky svoje sily a schopnosti a riskoval aj svoj život a zdravie pri plnení základných funkcií štátu a na jeho ochranu a ochranu jeho obyvateľov, veľakrát aj v zdraviu škodlivom alebo životu nebezpečnom prostredí. Na rozdiel od príslušníkov bezpečnostných zložiek štátu osoby poberajúce iný ako výsluhový dôchodok neboli v záujme štátu a jeho obyvateľov nikdy vystavované nebezpečným situáciám, ani nemuseli v tejto súvislosti rešpektovať žiadne obmedzenia. V tejto súvislosti je tiež nutné upozorniť na skutočnosť, že iné druhy dôchodkov logicky nie sú predmetom dane z príjmu podľa zákona č. 595/2003 Z. z. o dani z príjmov v znení neskorších predpisov, a preto považujeme za diskriminujúce a nespravodlivé, aby daňovej povinnosti podliehali výsluhové dôchodky. Takýto rozdielny prístup považujeme za nesystémový a nelogický, nakoľko všetky druhy dôchodkov plnia ten istý účel – hmotné zabezpečenie ich poberateľov po skončení aktívneho pracovného života, kedy od týchto ľudí už nemožno ani oprávnene očakávať, aby si aktívne zarábali na svoje živobytie. Rovnako ako poberateľ iných druhov dôchodku, aj poberateľ výsluhového dôchodku musel pred vznikom nároku naň splniť všetky zákonom ustanovené podmienky. Skutočnosť, že hranica na vznik nároku na výsluhový dôchodok je nižšia ako hranica ustanovená na vznik starobného dôchodku, je odôvodnená práve vyššou náročnosťou a špecifickým charakterom výkonu služby v záujme štátu a jeho obyvateľov. Zavedenie daňovej povinnosti vo vzťahu k výsluhovým dôchodkom by bolo diskriminačné a v rozpore s logikou veci, keďže dávkam rovnakého charakteru a plniacim rovnaké funkcie by bol priznaný antagonistický status. Výsluhový dôchodok by mal právny status príjmu a ostatné druhy dôchodku by mali status zabezpečovacích dávok. 

Vznik nároku na výsluhový dôchodok je podmienený splnením podmienok ustanovených v § 38 zákona č. 328/2002 Z. z. o sociálnom zabezpečení policajtov a vojakov a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov. V zmysle § 30 cit. zákona je výsluhový dôchodok dávkou výsluhového zabezpečenia, na ktorú si príslušník odvádza poistné podľa § 97 ods. 4 cit. zákona vo výške 5%. Podľa § 1 ods. 2 zákona č. 461/2003 Z. z. o sociálnom poistení v znení neskorších predpisov sa tento zákon nevzťahuje na policajtov a profesionálnych vojakov ozbrojených síl, ktorých sociálne zabezpečenie je upravené osobitným predpisom, ak tento zákon neustanovuje inak. Podľa § 60 ods. 2 cit. zákona obdobím dôchodkového poistenia je aj obdobie výkonu služby policajta, profesionálneho vojaka, ak za toto obdobie policajt, profesionálny vojak nezískali v rozsahu zakladajúcom nárok na výsluhový dôchodok. Logickým a gramatickým výkladom dotknutých ustanovení možno nesporne dospieť k záveru, že výsluhový dôchodok ako dávka výsluhového zabezpečenia je postavená na úroveň starobného dôchodku ako dávky sociálneho poistenia, na ktorú vzniká nárok za podmienok ustanovených zákonom č. 461/2003 Z. z. 

Ďalšou funkciou, ktorú plní inštitút výsluhového dôchodku, je funkcia zabezpečovacia. Príslušník po dosiahnutí určitého veku, resp. po odslúžení určitého času v prostredí, v ktorom je vystavený značnej psychickej a fyzickej záťaži, nie je objektívne spôsobilý plniť služobné úlohy v požadovanom rozsahu. Často môže dôjsť až k ohrozeniu záujmov Slovenskej republiky, k ohrozeniu záujmov alebo života a zdravia občanov, resp. obyvateľov Slovenskej republiky alebo dokonca k ohrozeniu života a zdravia dotknutého príslušníka alebo ostatných príslušníkov, ktorí s ním vykonávajú štátnu službu. Preto sa musí služobný pomer príslušníka bezpečnostných zložiek z objektívnych dôvodov skončiť. Po skončení služobného pomeru má často aj vysoko kvalifikovaný príslušník problém etablovať sa na trhu práce, a to vzhľadom na špecifický charakter znalostí a odborných zručností, ktoré nadobudol počas výkonu služby v týchto zložkách, ale sú nevyužiteľné pre výkon práce v civilnom sektore. 

Zaradením výsluhového dôchodku medzi príjmy podľa § 8 zákona č. 595/2003 Z. z. a jeho súčasným vyňatím ako príjmu oslobodeného od dane [§ 9 ods. 2 písm. f)] bude mať za následok, že výsluhový dôchodca do dovŕšenia fyzického veku odchodu do dôchodku (v súčasnosti 62 rokov) takýto príjem nebude môcť ani zahrnúť do nezdaniteľnej časti základu dane. V praxi to bude znamenať, že výsluhový dôchodok ako jediný zdroj príjmu, ktorý v mnohých prípadoch nedosiahne ani len výšku nezdaniteľnej časti základu dane, bude celý podliehať dani z príjmu podľa § 11 cit. zákona. 

Zavedenie daňovej povinnosti vo vzťahu k výsluhovým dôchodkom by bolo preto diskriminačné a v rozpore s logikou veci, keďže dávkam rovnakého charakteru a plniacim rovnaké funkcie by bol priznaný antagonistický status. Výsluhový dôchodok by mal v takom prípade právny status príjmu a ostatné druhy dôchodku by mali status zabezpečovacích dávok, čím by však došlo k úplnému negovaniu zákonných priorít a taktiež etiky uspokojovania životných potrieb osôb v právnom postavení dôchodcov. Takáto zmena ratia právnej úpravy výsluhových dôchodkov, ktorú je navyše z ústavnoprávneho hľadiska možné považovať za náhlu a neočakávanú zmenu pravidiel, na ktoré sa adresáti tejto právnej úpravy spoliehali, preto vyvoláva opodstatnené pochybnosti o jej ústavnosti. 

V tejto súvislosti treba zároveň upozorniť na skutočnosť, že prijatie navrhovanej novely by znamenalo nielen vznik daňovej povinnosti, ale aj vznik odvodovej povinnosti na úseku zdravotného poistenia podľa zákona č. 580/2004 Z. z. o zdravotnom poistení a o zmene a doplnení zákona č. 95/2002 Z. z. o poisťovníctve a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov. Po nadobudnutí účinnosti takto navrhovanej právnej úpravy by poberateľom výsluhového dôchodku vznikla zároveň aj povinnosť odvádzať na verejné zdravotné poistenie sumu rovnajúcu sa 14 % výšky výsluhového dôchodku. Navyše, po prijatí úprav na úseku sociálneho zabezpečenia policajtov a vojakov súbežne navrhovaných Ministerstvom vnútra Slovenskej republiky by poberateľom výsluhových dôchodkov vznikla povinnosť strpieť zrážanie stabilizačného odvodu s progresívnym charakterom vo výške min. 10 %. Celkové daňové a odvodové zaťaženie z výsluhového dôchodku by tak predstavovalo min. 43 %, čo je nielenže viac ako daňové a odvodové zaťaženie pracujúceho obyvateľstva, ale pre poberateľov výsluhových dôchodkov úplne likvidačné. 
 	Z 	N 	Zdaňovanie výsluhových dôchodkov predstavuje jedno z opatrení konsolidácie verejných financií zameranej na zníženie deficitu verejných financií. 	
ZVJS 	čl. I bodom 2, 3, 4, 5, 7, 14 a 19 
1. Znenie pripomienok: 

- vypustiť z návrhu zákona v Čl. I body 2, 3, 4, 5, 7 a 14, 
- k Čl. I bodu 19 návrhu zákona: v § 52r vypustiť odsek 2 a súčasne zrušiť označenie odseku 1. 

Odôvodnenie: 

Vznik nároku na výsluhový dôchodok je podmienený splnením podmienok ustanovených v § 38 zákona č. 328/2002 Z. z. o sociálnom zabezpečení policajtov a vojakov a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov (ďalej len „zákon č. 328/2002 Z. z.“). 

V zmysle § 30 zákona č. 328/2002 Z. z. je výsluhový dôchodok dávkou výsluhového zabezpečenia, na ktorú si príslušník zboru odvádza poistné podľa § 97 ods. 4 zákona č. 328/2002 Z. z. vo výške 5% (v návrhu novely zákona č. 328/2002 Z. z., ktorá je v medzirezortnom pripomienkovom konaní je navrhované zvýšenie na 7%). 
Podľa § 1 ods. 2 zákona č. 461/2003 Z. z. o sociálnom poistení v znení neskorších predpisov (ďalej len „zákon č. 461/2003 Z. z.“), sa tento zákon nevzťahuje na policajtov a profesionálnych vojakov ozbrojených síl, ktorých sociálne zabezpečenie je upravené osobitným predpisom (zákonom č. 328/2002 Z. z.), ak tento zákon neustanovuje inak. 
Podľa § 60 ods. 2 zákona č. 461/2003 Z. z. obdobie dôchodkového poistenia je aj obdobie výkonu služby policajta, profesionálneho vojaka, ak toto obdobie policajt, profesionálny vojak, nezískali v rozsahu zakladajúcom nárok na výsluhový dôchodok. 

Z vyššie uvedeného vyplýva, že výsluhový dôchodok ako dávka výsluhového zabezpečenia je postavená na úroveň starobného dôchodku ako dávky sociálneho poistenia, na ktorú však vzniká nárok za podmienok stanovených v zákone č. 461/2003 Z. z. 

Nakoľko dávky sociálneho poistenia sú oslobodené od dane, navrhované znenie návrhu zákona predstavuje rozdielne zaobchádzanie s poberateľmi dôchodkových dávok v dvoch rôznych systémoch, čo je v rozpore s čl. 12 ods. 2 Ústavy Slovenskej republiky č. 460/1992 Z. z., podľa ktorého základné práva a slobody sa zaručujú na území Slovenskej republiky všetkým bez ohľadu na pohlavie, rasu, farbu pleti, jazyk, vieru, náboženstvo, politické zmýšľanie, národný alebo sociálny pôvod, príslušnosť k národnosti alebo etnickej skupine, majetok, rod alebo iné postavenie, a podľa ktorého nikoho nemožno z týchto dôvodov poškodzovať, zvýhodňovať alebo znevýhodňovať. 

V tejto súvislosti treba upozorniť na skutočnosť, že takto pripravované znenie návrhu zákona bez zásahu do zákona č. 580/2004 Z. z. o zdravotnom poistení a o zmene a doplnení zákona č. 95/2002 Z. z. o poisťovníctve a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov (ďalej len „zákon č. 580/2004 Z. z.) znamená, že by sa v zmysle § 10b zákona č. 580/2004 Z. z. museli odvádzať z výsluhového dôchodku i odvody na zdravotné poistenie. 
S odvádzaním odvodov na zdravotné poistenie z výsluhového dôchodku zbor nemôže súhlasiť, pretože vo vzťahu k poberateľom výsluhového dôchodku nie je vo vzťahu zamestnávateľ - zamestnanec. 
Poberatelia výsluhového dôchodku sú príjemcami dávok sociálneho zabezpečenia podľa zákona č. 328/2002 Z. z. obdobne, ako je tomu v prípade príjemcov sociálnych dávok podľa zákona č. 461/2003 Z. z.. Ide o analogický vzťah ako medzi Sociálnou poisťovňou a jej poistencom, ktorý napriek tomu, že poberá poistné plnenie vo forme napríklad nemocenskej dávky, nie je zamestnancom Sociálnej poisťovne. 

Poberatelia výsluhových dôchodkov by museli odvádzať odvod na zdravotné poistenie vo výške 14% tak, ako samostatne zárobkovo činné osoby. V tejto súvislosti zároveň upozorňujeme, že v medzirezortnom pripomienkovom konaní je novela zákona č. 328/2002 Z. z. , ktorá počíta v § 39a s 10% stabilizačným odvodom do 62 roku veku. 
Celkové odvodové zaťaženie z výsluhového dôchodku by predstavovalo 43%, čo je pre poberateľov výsluhových dôchodkov neúnosné. 

Nakoľko výsluhový dôchodok možno považovať za súčasť základného práva na primerané hmotné zabezpečenie podľa čl. 39 ods. 1 Ústavy Slovenskej republiky a čl. 30 ods. 1 Listiny základných práv a slobôd, navrhované znenie návrhu zákona by bolo neprípustným zásahom do právnej istoty poberateľov výsluhových dôchodkov a zároveň by viedlo aj k vážnemu narušeniu ich dôvery v právny poriadok. 
Ústavný súd Slovenskej republiky v odôvodnení nálezu (PL. ÚS 12/05-116) uviedol, že: „v súlade s tendenciami príznačnými pre modernú európsku konštitucionalistiku podlieha z hľadiska princípu právnej istoty ochrane aj tzv. legitímne očakávanie (legitimate expectation,,) ktoré je užšou kategóriou ako právna istota. Štát, aj keď nekoná retroaktívne alebo nezasiahne do nadobudnutých práv, môže vertikálnym mocenským zásahom, napríklad náhlou, resp. neočakávanou zmenou pravidiel, na ktoré sa adresáti právnych noriem spoliehali, porušiť princíp právneho štátu. Ide o jeden z množstva konkrétnych výrazov princípu materiálneho právneho štátu, v ktorom sú všetci nositelia verejnej moci, vrátane parlamentu, podriadení ústave a jej princípom.“. 
Všeobecný princíp právneho štátu je kľúčový princíp, na ktorom je budovaný celý právny poriadok i celý systém fungovania nášho štátu. Znamená to, že tento princíp sa premieta bez rozdielu do všetkých oblastí spoločenského života. 
Prísne kritéria pri uplatňovaní princípu právneho štátu musia platiť pre obsah právnych predpisov, t. j. predovšetkým tých, ktoré zasahujú do osobitne citlivých oblastí, akou je aj sociálny status fyzických osôb – poberateľov výsluhových dôchodcov, s dopadom na zabezpečenie podmienok na ich dôstojný život. 

Uvedené pripomienky uplatňujeme ako zásadné. 

 	Z 	N 	Zdaňovanie výsluhových dôchodkov predstavuje jedno z opatrení konsolidácie verejných financií zameranej na zníženie deficitu verejných financií. 	
ZVJS 	čl. I bod 6 
2. Znenie pripomienky: 

- v Čl. I vypustiť bod. 6. Navrhujeme ponechať pôvodné znenie § 11 odsek 4. 

Odôvodnenie: 

Uvedené ustanovenie umožní uplatniť nezdaniteľnú časť základu dane na manželku (manžela) iba určitej skupine občanov, v ktorej chýbajú napr. osoby, ktoré boli v zdaňovacom období poberateľmi nízkej nemocenskej dávky z dôvodu dlhodobo vážnej choroby a nemohli vykonávať zárobkovú činnosť alebo osoby z nízkym plným invalidným dôchodkom, prípadne nízkym starobným a predčasným dôchodkom. 

Uvedenú pripomienku uplatňujeme ako zásadnú. 

 	Z 	N 	Z dôvodu konsolidácie verejných financií sa v návrhu zákona ponechá znenie navrhované MF SR, na ktorom sa vykoná legislatívno-technická úprava tak, že nárok na nezdaniteľnú časť základu dane vznikne manželke (manželovi) pri starostlivosti o vyživované dieťa do 3, resp. 6 rokov.  	
ZVJS 	čl. I bod 11 
3. Znenie pripomienky: 

- v Čl. I vypustiť bod 11. Navrhujeme ponechať pôvodné znenie § 33 odsek 2 

Odôvodnenie: 

Nezaopatrené dieťa podľa zákona č. 600/2003 Z. z. o prídavku na dieťa a o zmene a doplnení zákona č. 461/2003 Z. z. o sociálnom poistení v znení neskorších predpisov je dieťa, ktoré sa sústavne pripravuje na povolanie štúdiom. Z tohto vyplýva, že dieťa ktoré navštevuje denné vysokoškolské štúdium prvého alebo druhého stupňa a nevykonáva žiadnu zárobkovú činnosť, bude diskriminované oproti diaľkovým študentom a tiež žiakom stredných škôl. V tejto súvislosti je potrebné upozorniť aj na skutočnosť, že v niektorých prípadoch vo veku 19 rokov nemusí byť ukončená ani stredná škola. 
Platné právne predpisy neupravujú jednotne pojem „nezaopatrené dieťa“. V súčasnosti zákon č. 600/2003 Z. z. stanovuje pre dieťa nezaopatrené vek 25 rokov, čo je oproti zákonu 461/2003 Z. z. o rok menej. Navrhovanou novelou by vnikol ďalší pojem „nezaopatrené dieťa“ s extrémnym vekovým rozdielom od pojmov používaných vo vyššie uvedených zákonoch. 

Uvedenú pripomienku uplatňujeme ako zásadnú. 
 	Z 	N 	Ustanovenie bolo vypracované v rámci opatrení konsolidácie verejných financií so zámerom zníženia deficitu verejných financií.  	
CIF 	K čl. I bod 1 navrhujeme nové znenie. 
V § 6 odsek 10 znie: 
„(10) Ak daňovník, ktorý nie je platiteľom dane z pridanej hodnoty alebo daňovník, ktorý je platiteľom dane z pridanej hodnoty len časť zdaňovacieho obdobia a neuplatní preukázateľné daňové výdavky, môže uplatniť výdavky vo výške 40 % z príjmov uvedených v odseku 1 najviac do výšky 26,64-násobku sumy životného minima39a) platného k 1. januáru príslušného zdaňovacieho obdobia (ďalej len "platné životné minimum") ročne; daňovník uplatní tieto výdavky najviac vo výške jednej dvanástiny 26,64-násobku platného životného minima za každý mesiac podnikania, ak získal povolenie alebo oprávnenie na podnikanie v priebehu zdaňovacieho obdobia alebo v priebehu zdaňovacieho obdobia skončil podnikanie. Ak daňovník, ktorý nie je platiteľom dane z pridanej hodnoty alebo daňovník, ktorý je platiteľom dane z pridanej hodnoty len časť zdaňovacieho obdobia, neuplatní preukázateľné daňové výdavky, môže uplatniť výdavky vo výške 40 % z príjmov uvedených v odseku 2 najviac do výšky 26,64-násobku platného životného minima ročne. Ak daňovník neuplatní preukázateľné daňové výdavky, môže uplatniť výdavky vo výške 40 % z príjmov uvedených v odseku 4 najviac do výšky 26,64-násobku platného životného minima ročne. Ak daňovník uplatní výdavky podľa tohto odseku, v sumách výdavkov sú zahrnuté všetky daňové výdavky daňovníka okrem zaplateného poistného a príspevkov, ktoré je daňovník povinný platiť v súvislosti s dosahovaním príjmov podľa § 6 ods. 1 a 2, ak toto poistné a príspevky neboli zahrnuté do základu dane v predchádzajúcich zdaňovacích obdobiach; toto poistné a príspevky si môže daňovník uplatniť vo výdavkoch v preukázanej výške. Daňovník počas uplatňovania výdavkov týmto spôsobom je povinný viesť evidenciu o príjmoch v časovom slede, o zásobách a o pohľadávkach.“ 

Odôvodnenie: 
Základom kreatívneho priemyslu sú malé a stredné podniky. Kritickú masu tvoria práve živnostníci – samozamestnávatelia, prípadne autori, výkonní umelci a iné osoby v slobodných povolaniach. Zároveň, ide o skupinu, ktorá uprednostňuje principiálne nižšiu administratívnu náročnosť a jasne vopred stanovené pravidlá. V slobodných povolaniach zároveň veľakrát nemožno špecifikovať presne výšku oprávnených nákladov, to však neznamená, že neexistujú. Pre herečku je mimoriadne dôležitá vizáž vrátane šiat, telesná kondícia a pod. avšak presadenie týchto nákladov ako daňovo uplatniteľných výdavkov by bolo asi komplikované. Uplatňovanie paušálnych výdavkov je legálny spôsob ako bez zbytočnej agendy spravodlivo znížiť daňový základ, pričom pri podieli 40% bol systém únosný z hľadiska udržateľnosti vykonávania týchto činností. Zrušenie alebo obmedzenie mechanizmu paušálnych nákladov s relevantnej výške však znamená výrazný zásah, ktorého dôsledkom bude ukončenie činností, prípadne zmena formy, s možným - skôr negatívnym - dopadom na výber daní. Zavedenie stropu uplatnenia si daňových výdavkov preto možno vnímať za udržateľný len z krátkodobého hľadiska a odporúčame už teraz počítať s jeho zrušením a z dôvodu zohľadňovania reálnych nákladov aspoň dočasného previazania na životné minimum. Zároveň odporúčame osobitne pristupovať k slobodným povolaniam, a to najmä z dôvodu mesačného stropu, keďže napr. pri zmluve o vytvorení diela alebo podaní umeleckého výkonu dochádza k príjmu len v jednom mesiaci, avšak činnosť samotná, príprava na ňu alebo vykonávanie predchádza vždy mesiac samotný, kedy dôjde k príjmu zaň. Napr. podľa navrhovanej úpravy, človek, ktorý maľuje niekoľko mesiacov obraz, by si mohol uplatniť náklady len s mesačným obmedzením v mesiaci, v ktorom by dosiahol za tento obraz príjem, alebo niekoľkomesačná analýza by znamenala možnosť uplatnenia si výdavkov len sa jeden mesiac, čo vôbec nezohľadňuje nákladovosť tejto práce aj v iných mesiacoch – z tohto pohľadu je spravodlivé ročné uplatňovanie nákladov. V pripomienke preto navrhujeme zaviesť mesačné obmedzenie len pri podnikateľskej činnosti. 

K deformácii, ktorá vzniká pri odvodoch DPH z tantiem, a ktorú navrhujeme aspoň čiastočne riešiť možnosťou odpočtu paušálnych nákladov (kým dôjde ku komplexnému riešeniu DPH v kultúrnej oblasti) uvádzame nasledovné: Tantiémy autora, výkonného umelca alebo iného nositeľa práv (ďalej len „autor“), možno chápať ako príjem za tvorivú činnosť autora (za výsledok tvorivej činnosti), ktorý s ohľadom na okolnosti – rozsah využitia, počet použití a možnosti dostupnosti tretích osôb k tomuto výsledku činnosti vzniká priebežne, minimálne počas doby autorskoprávnej ochrany. Náklady, ktoré vznikajú autorovi (resp. nositeľovi práv), a ktorých cieľom je aj vznik budúcich výnosov – tantiém možno rozdeliť na primárne – tie, ktoré vynaložil pri vytvorení diela a jeho prvotnej propagácie, a tie, ktoré vznikajú priebežne podľa „potreby“ propagácie vytvoreného diela. Daňové zákony umožňujú autorovi za vytvorené diela prijímať odmeny vrátane tantiem, na ktoré si môže v súlade s § 6 ods. 10 zákona o dani z príjmov uplatniť paušálne výdavky vo výške 40 % z úhrnu príjmov. Z dikcie § 6 ods. 10 zákona o dani z príjmov však autor, ktorý sa stane platcom DPH (aj len na časť obdobia), si nemôže uplatňovať paušálny odpočet nákladov. Autor má zároveň možnosť uplatňovať si preukázateľné daňové výdavky. Náklady, ktoré súvisia s tvorivou činnosťou autora sú často krát úzko späté s jeho životom a komunitou a ťažko identifikovateľné resp. rozlíšiteľné. Využívanie paušálneho odpočtu nákladov je tak spravodlivým riešením prístupu k ohodnoteniu činnosti autora. Ešte ťažšie identifikovateľné sú náklady, ktoré autor vynakladá v súvislosti s podporou penetrácie už vytvorených diel, ktoré nemusia byť žiadne alebo môžu ďaleko prevyšovať náklady na vytvorenie diela samotného. Podľa § 6 ods. 10 zákona o dani z príjmov však nárok na paušálne výdavky má len osoba, ktorá nie je platiteľom DPH. Organizácie kolektívnej správy vyplácajú príjmy za použitie (z povinnej kolektívnej správy aj pri zastupovaní) konkrétnej fyzickej osobe. 
Princípom DPH je, že konečný spotrebiteľ (do ktorého ceny za tovary/služby je premietnutá) znáša náklady súvisiace s vytváraním hodnôt v procese vytvorenia. 

V súčasnosti ale v praxi vzniká situácia, kedy autor vytvára dielo pre PO alebo pre FO-živnostníka, t.j. udeľuje licenciu na používanie jej diela a táto druhá osoba s dielom nakladá ako s tovarom. PO resp. FO-živnostník sa v prípade splnenia zákonom ustanovených podmienok stáva platcom DPH; následne v rámci podnikateľských aktivít jej vznikajú náklady súvisiace s nakladaním s právami duševného vlastníctva, prípadne aj DPH na úhradu, po ich riadnom odpočítaní od príjmov vzniká základ dane z príjmov. Paralelne však autorovi vniká nárok na príjmy z kolektívne spravovaných práv, tieto príjmy (tantiémy/royalties) vypláca OKS priamo autorovi (nie jeho zástupcovi). Výšku príjmov z tantiem autor neurčuje a nevie ani ovplyvniť okrem skutočnosti, že by ich odmietol. 
V prípade, že tieto príjmy (tantiémy) presiahnu za najviac 12 predchádzajúcich po sebe nasledujúcich kalendárnych mesiacov obrat 49 790 eur, je povinná podať daňovému úradu žiadosť o registráciu pre DPH a stáva sa platcom DPH. ) 
Autor však nemá ako vystavovať faktúru pre OKS na vyplácanie tantiém; ak OKS vyplatí autorovi tantiémy s DPH, tak túto autor odvedie. Autor, ktorý sa stal platcom DPH z dôvodu, že jeho tantiémy presahujú 49 790 eur, si však v prípade dani z príjmov, nemôže uplatniť na zníženie týchto príjmov paušálne výdavky a uplatňovanie nákladov v prípade autorov a hercov (napr. náklady súvisiace s výzorom, šaty, pracovné stretnutia, tvorivé pobyty) je mimoriadne náročné a v prípade tantiem v praxi až nerealizovateľné. Zaťaženie hrubých príjmov tak môže v prípade poberateľov tantiém dosiahnuť až 39 % (19% daň a následne 20% DPH) a toto zaťaženie sa vďaka povinnosti odvádzať z týchto príjmov ďalšie 2% do umeleckých fondov na 41% - spôsobuje to neexistencia zákonom upraveného mechanizmu, ktorý by objektívne umožnil spravodlivé zníženie základu dane, prípadne čistý tok DPH, ktorý by sa nezlieval s jej oprávneným príjmom. K uvedenej problematike navyše existujú rôzne výklady aj pri výkone dohľadu daňovými úradmi, resp. neexistujú žiadne zjednocujúce stanoviská a jednotná aplikačná prax. Uvedené je v rozpore s úlohou štátu zabezpečiť právnu istotu, zvlášť v takej citlivej oblasti ako je platenie daní, ktoré je až trestnoprávne sankcionovateľné. 
 	Z 	N 	Ustanovenie bolo vypracované v rámci opatrení konsolidácie verejných financií so zámerom zníženia deficitu verejných financií tak aby nepredstavovalo neúmerne veľký vplyv na najzraniteľnejšie vrstvy spoločnosti.  	
SLASPO 	K čl. I 6. bod 
Navrhujeme vypustiť 6. bod. 

Odôvodnenie: Navrhujeme ponechať doterajšie znenie zákona, t.j. každý manžel/manželka (bez podmienky poberania rodičovského príspevku alebo príspevku na opatrovanie, resp. evidencie na úrade práce), ktorý nemá vlastný príjem, resp. má vlastný príjem v určitej výške (vtedy sa odpočet alikvotne kráti, resp. pri určitom príjme sa vôbec neprizná).Nový návrh môže spôsobiť nárast počtu evidovaných nezamestnaných len kvôli splneniu podmienky na odpočet manželky. 
 	O 	N 	Z dôvodu konsolidácie verejných financií sa v návrhu zákona ponechá znenie navrhované MF SR, na ktorom sa vykoná legislatívno-technická úprava tak, že nárok na nezdaniteľnú časť základu dane vznikne manželke (manželovi) pri starostlivosti o vyživované dieťa do 3, resp. 6 rokov.  	
SLASPO 	K čl. I 8. bod 
Navrhujeme vypustiť 8. bod. 

Odôvodnenie: S navrhovanou úpravou zásadne nesúhlasíme a žiadame ponechať terajšie znenie zákona, t.j. jednotnú sadzbu 19 %. Predložený návrh bude mať negatívny dopad na podnikateľské prostredie, spôsobí zvýšenie nákladov a vyššie daňové zaťaženie podnikateľských subjektov. Nové investície priťahuje predovšetkým podnikateľské prostredie s nízkymi a nie vysokými nákladmi na podnikanie, čo spôsobí zníženie atraktivity podnikateľského prostredia na Slovensku. Zvýšenie daňového zaťaženie bude viesť k ďalšiemu znevýhodneniu subjektov, ktoré hospodária a podnikajú zodpovedne a efektívne. Takáto zmena môže byť ďalším dôvodom pre veľké nadnárodné spoločnosti pri rozhodovaní o zmene právného statusu z akciovej spoločnosti na pobočku. Hlavnú časť záťaže konsolidácie verejných financií na príjmovej časti rozpočtu tak budú znášať podnikateľské subjekty, a teda zamestnávatelia. Ohrozenie zamestnanosti, najmä u menších firiem. 
Taktiež zavedenie progresívneho zdaňovania fyzických osôb je krokom späť, nakoľko spôsobí znevýhodnenie postavenia fyzických osôb, ktorých základ dane presahuje 176,8-násobok platného životného minima a spôsobí to zníženie ich disponibilných príjmov; „lepšie“ zarábajúci sú už „postihnutí“ nemožnosťou uplatnenia nezdaniteľnej časti základu dane na seba, tzv. milionárska daň. Upozorňujeme, že zamestnanci v SR patria už teraz v rámci Európskej únie k najviac zaťaženým, najmä v dôsledku nadmerného odvodového bremena. V tomto roku je daňovo-odvodové zaťaženie zamestnancov na Slovensku vyššie o 2,1 percentuálneho bodu, ako je priemer v EÚ. 
Nový návrh spôsobí komplikácie mzdovým účtovníkom, kde v rámci ročného zúčtovania narastie agenda vysporiadania preplatkov/nedoplatkov. 
 	Z 	N 	Ustanovenie bolo vypracované v rámci opatrení konsolidácie verejných financií , tak aby nepredstavovalo neúmerne veľký vplyv na najzraniteľnejšie vrstvy spoločnosti.  	
SLASPO 	K čl. I 11. bod 
Navrhujeme vypustiť 11. bod. 

Zároveň upozorňujeme, že zákon č. 36/2005 Z. z. o rodine a o zmene a doplnení niektorých zákonov v platnom znení používa pojem „náhradná starostlivosť“ a nie pojem „starostlivosť nahrádzajúca starostlivosť rodičov“. 
Odôvodnenie: Navrhujeme ponechať terajšie znenie zákona, t.j. do 25 rokov veku dieťaťa, pretože nový návrh nerieši daňový bonus na študentov VŠ, ktorí sa pripravujú na povolanie. 

 	O 	N 	Ustanovenie bolo vypracované v rámci opatrení konsolidácie verejných financií so zámerom zníženia deficitu verejných financií. 	
SLASPO 	Čl. I 19. bod 
Navrhované prechodné ustanovenia sa vzťahujú len zdanenie príjmov zo závislej činnosti zúčtované do 31. decembra 2012 a vyplatené do 31. januára 2013, kde na vykonanie ich ročného zúčtovania sa použije znenie zákona účinného do 31. decembra 2012. 
Nevyhnutné doplniť prechodné ustanovenia aj pre zdanenie príjmov právnických osôb za účtovné obdobie roka 2012, kde na zdanenie príjmov za rok 2012 sa použije znenie zákona účinného do 31. decembra 2012. 
 	O 	A 	Ustanovenie bolo upravené. 	
SLASPO 	K čl. II 
Navrhovaným zákonom sa navrhuje účinnosť zákona už od 1. januára 2013. Jednoznačne je potrebné poskytnúť dostatočnú vacatio legis, aby podnikateľské sujekty mohli dostatočne zohľadniť vo svojich rozpočtoch navrhovanú zmenu právnej úpravy, ktorá bude mať negatívny vplyv na podnikateľské prostredie. 	O 	N 	Návrh zákona bol vypracovaný ako jedno z opatrení vychádzajúcich z Programového vyhlásenia vlády SR, ktorých cieľom je konsolidácia verejných financií a celkové zníženie deficitu verejných financií pod 3 % HDP v roku 2013 v súlade s požiadavkami EÚ. 	
ZMOS 	Všeobecne 
Cieľom predloženého návrhu zákona je prijať opatrenia v oblasti dane z príjmov, ktoré majú prispieť ku konsolidácii verejných financií. Navrhované opatrenia sú však zamerané len na zvýšenie príjmov štátneho rozpočtu v dôsledku navrhovaného zvýšenia daňového zaťaženia fyzických a právnických osôb, vrátane ostatných subjektov verejnej správy, a nie na konsolidáciu celého okruhu verejných financií a zníženie ich deficitu. Žiadame preto doplniť návrh aj o opatrenia ktoré vytvoria podmienky na konsolidáciu financií iných subjektov verejnej správy a predovšetkým na zníženie schodku verejnej správy odstránením neúčelných výdavkov subjektov verejnej správy vynakladaných napr. na vedenie evidencie a správu dane z príjmov v prípade predaja majetku medzi subjektmi verejnej správy a pod.  	Z 	N 	Odstránenie neúčelných výdavkov subjektov verejnej správy vynakladaných medzi subjektmi verejnej správy nie je v kompetencii zákona o dani z príjmov. 	
ZMOS 	K bodu 2  
V § 8 sa odsek 1 dopĺňa písmenami m) a n), ktoré znejú: 
„m) výsluhové dôchodky poskytované podľa osobitného predpisu 22) daňovníkom do dovŕšenia dôchodkového veku podľa osobitného predpisu. 21) 
n) odmeny poskytované podľa osobitných predpisov 37ad) a odmeny sčítacieho komisára“ 

Odkaz k poznámke pod čiarou 37ad) znie: 
„37ad) §50 ods. 3 zákona č. 333/2004 Z.z., §41 ods. 4 zákona č. 331/2003 Z.z. §52 ods. 4 zákona č. 303/2001 Z.z., §52 ods. 2 zákona č. 46/1999 Z.z., § 55 ods. 4 zákona č. 346/1990 Zb., §28 zákona č. 564/1992 Zb.“ 

Odôvodnenie: 
Nami navrhované doplnenie §8 ods. 1) má za cieľ vyňatie niektorých príjmov z režimu príjmov zo závislej činnosti. Ide o odmeny vyplácané za výkon úloh zabezpečujúcich fungovanie štátu. V niektorých zákonoch sa explicitne vymedzuje táto činnosť ako činnosť odlišná od výkonu práce pre zamestnávateľa. Nakoľko v praxi opakovane vznikali nejednoznačnosti pri vymedzení právneho statusu a odvodových povinnostiach osôb vykonávajúcich pre štát tieto úlohy, za ktorých primárnu príčinu považujeme príliš dynamické a nie vždy systémové zmeny právnych predpisov. 

Výkon týchto úloh nepovažujeme za závislú činnosť, práve naopak, ide o činnosti, kde obec je právnickou osobou, ktorá formálne eviduje osobu vykonávajúcu pre štát dané úlohy a v zásade nesmie ovplyvňovať realizáciu úloh uložených príslušnými zákonmi. 
Nakoľko v nadchádzajúcom období bude na pleciach samosprávy spočívať zabezpečenie viacerých volieb v relatívne krátkom období, je potrebné zamedziť poklesu záujmu zo strany občanov participovať na zabezpečení nestranných a spravodlivých volieb ale v neposlednom rade aj ako jedno z opatrení zvyšovania efektivity verejnej správy (úbytok administratívnych úkonov na strane obcí) považujeme pragmatické riešenie uvedeného problému riešenie za nanajvýš aktuálne a potrebné. 
 	Z 	ČA 	Uvedené príjmy boli po akceptácii pripomienky Ministerstva práce, soc. vecí a rodiny SR vyňaté v rámci § 5 do samostatného písmena, a preto by nemali podliehať ani zdravotným ani sociálnym odvodom. 	
ZMOS 	Doplniť nový bod  
Do návrhu zákona žiadame doplniť nový bod, ktorým sa v § 13 ods. 1 písm. e) a b) rozšíri oslobodenie príjmov obcí, vyšších územných celkov a ich rozpočtových organizácií od dane z príjmov z predaja ich majetku. 
Odôvodnenie: 
Existujú platné uznesenia Národnej rady SR a vlády SR, ktoré hovoria o potrebe prijatia opatrení na konsolidáciu činnosti obcí a ich financií. Zrušenie povinnosti obcí platiť daň z predaja ich majetku prispeje k tejto konsolidácii a zároveň prispeje k zníženiu schodku verejnej správy v dôsledku odstránenia neefektívneho a neúčelného vynakladania verejných zdrojov na evidenciu a správu tejto dane ako v obciach tak aj v činnosti Finančnej správy SR a príslušných orgánov štátnej správy. 
 	Z 	N 	Ustanovenie nad rámec novely zákona. 	
ZMOS 	K Doložke vplyvov  
V zmysle § 6 ods. 2) zákona č. 493/2011 o rozpočtovej zodpovednosti a § 33 zákona č. 523/2004 Z. z. o rozpočtových pravidlách verejnej správy žiadame v doložke vplyvov na rozpočet verejnej správy kvantifikovať dopady navrhovaného zvýšenia dane z príjmov právnických osôb z 19 na 23% na financovanie obcí a identifikovať zdroje krytia ich nových povinností.  	Z 	A 	Doložka bola dopracovaná, pričom neboli identifikované potrebné dodatočné zdroje krytia tejto zmeny nakoľko novela ako celok má na územnú samosprávu pozitívny vplyv. 	
ZMOS 	Všeobecná pripomienka nad rámec návrhu  
Navrhujeme predkladateľovi riešiť v rámci návrhu novely zákona odstránenie nepriamej formy obmedzovania výkonu ústavných práv, ktoré sa týkajú obmedzenia súbehu poberania predčasného dôchodku a odmeny za výkon mandátu v obecnom zastupiteľstve či na pozícii starostu. Žiadny iný druh príjmu nediskvalifikuje osobu z výkonu takéhoto mandátu. Vzhľadom na symbolickosť odmeny vo väčšine poslaneckých zborov miestnej územnej samosprávy nepovažujeme toto opatrenie ani za primerané a opodstatnené. Nakoľko sa táto situácia v poslaneckom zbore spravidla týka menšiny, je možné predpokladať, že zmena pravidiel odmeňovania tak, aby bolo možné sa vzdať práva na odmenu a toto právo na určitý čas zaniká môže byť zneužívaná v nekalom politickom súboji, čo považujeme za veľmi nebezpečný precedens. Ako postačujúce vnímame vyňatie niektorých príjmov z režimu zdaňovania príjmov zo závislej činnosti.  	O 	N 	Súbeh poberania predčasného dôchodku a poberania príjmov zo závislej činnosti (do ktorých patria aj odmeny za výkon funkcie v územnej samospráve) je v pôsobnosti Ministerstva práce, soc. vecí a rodiny SR. 	
ZMOS 	K bodu 11.  
Odporúčame prehodnotiť návrh na zníženie vekovej hranice pre uplatňovanie daňového bonusu na vyživované dieťa z 25 rokov na 19 rokov. 
Odôvodnenie: 
Podpora vzdelávania patrí medzi priority vlády SR a medzi základné nástroje na prekonanie súčasnej finančnej a hospodárskej krízy v SR. Navrhované ustanovenie v bode 11 bude mať negatívny vplyv na podporu vzdelávania. Návrh nie je v súlade s proklamovaným vyšším daňovým zaťažením vyšších príjmových skupín ale plošne postihuje všetky príjmové skupiny daňovníkov. Môže znamenať obmedzenie prístupu niektorých sociálnych skupín mládeže v prístupe k dosiahnutiu vysokoškolského vzdelania. V prípade presadenia predmetného návrhu považujeme za nevyhnutné predložiť súčasne návrh účinného a trvale udržateľného systému sociálnych štipendií. Pre SR by bolo hazardom obmedziť prístup ku vzdelaniu pre študentov zo sociálne slabších skupín. 
 	O 	N 	Ustanovenie bolo vypracované v rámci opatrení konsolidácie verejných financií.  	
NROZP 	k bodu 11 
V ods. 2 žiadame číslovku „19“ nahradiť číslovkou „20“ a na koniec odseku žiadame doplniť vetu: „Pri dieťati so zdravotným znevýhodnením sa tento vek posúva do ukončenia prípravy na povolanie na strednej škole alebo do ukončenia vzdelávania v praktickej škole najdlhšie do 25 rokov veku.“ 

§ 33 ods. 2 potom bude znieť: 
„(2) Za vyživované dieťa daňovníka, a to vlastné, osvojené, dieťa prevzaté do starostlivosti nahrádzajúcej starostlivosť rodičov na základe rozhodnutia príslušného orgánu a dieťa druhého z manželov sa na účely priznania daňového bonusu považuje nezaopatrené dieťa podľa osobitného predpisu125) do konca kalendárneho mesiaca, v ktorom toto dieťa dovŕšilo 20 rokov veku. Pri dieťati so zdravotným znevýhodnením sa tento vek posúva do ukončenia prípravy na povolanie na strednej škole alebo do ukončenia vzdelávania v praktickej škole najdlhšie do 25 rokov veku.“ 

Odôvodnenie: 
Žiadame, aby oprávnené osoby mali možnosť poberať daňový bonus na nezaopatrené dieťa do ukončenia prípravy dieťaťa na strednej škole. Ak dieťaťu „zle vychádzajú roky“, navštevovalo nultý ročník základnej školy alebo navštevuje stredné odborné učilište s maturitou (5-ročné štúdium), z objektívnych dôvodov nemôže ukončiť stredné vzdelanie pred dovŕšením 19 rokov. Taktiež pri 9-ročnom vzdelávaní na základnej škole a 4-ročnom študijnom programe na strednej škole Posledný ročník stredoškolského štúdia navštevuje dieťa už ako 19-ročné. Preto žiadame stanoviť hranicu veku, po dosiahnutí ktorej sa oprávneným osobám daňový bonus neposkytuje, na 20 rokov veku nezaopatreného dieťaťa. 

V stredných školách pre žiakov so zdravotným znevýhodnením možno predĺžiť dĺžku vzdelávania až o dva roky (§ 98 ods. 2 školského zákona č. 245/2008 Z. z.) resp. praktická škola môže vzdelávať aj iné fyzické osoby s mentálnym postihnutím alebo s mentálnym postihnutím v kombinácii s iným postihnutím, ktoré dovŕšili vek 18 rokov a neabsolvovali výchovu a vzdelávanie v odbornom učilišti alebo praktickej škole (§ 99 ods. 9 školského zákona č. 245/2008 Z. z.). Títo žiaci môžu presiahnuť hranicu 19 rokov a je preto oprávnené priznanie daňového bonusu týmto rodičom. 

 	Z 	N 	Ustanovenie bolo vypracované v rámci opatrení konsolidácie verejných financií.  	
SKDP 	K bodu 19 k § 52r  
Navrhujeme prechodné ustanovenie doplniť o odsek 3 nasledovne: 

"Ustanovenie §15 v znení účinnom od 1.januára 2013 sa prvýkrát použije na daňovú povinnosť za zdaňovacie obdobie, ktoré sa začalo najskôr 1. januára 2013." 

Zdôvodnenie: 
Navrhujeme s cieľom vyhnúť sa retroaktivite. Dôležité je doplniť prechodné ustanovenia k sadzbe dane z príjmov právnických osôb z dôvodu možnosti uplatnenia hospodárskeho roka a tým rozdielneho zdaňovacieho obdobia ako je kalendárny rok. V tomto prípade by sa zisky pred účinnosťou navrhovanej novely zdaňovali v sadzbe 23% čo je v rozpore so základnými princípmi právneho štátu. 
 	Z 	A 	Do návrhu zákona bolo doplnené prechodné ustanovenie, podľa ktorého sa sadzba dane platná od 1. 1. 2013 u použije prvýkrát za zdaňovacie obdobie, ktoré začne po 31. decembri 2012. 	
SKDP 	K bodu 1. k §6 ods. 10 
Navrhujeme doplniť v druhú vetu o odsek 3 takto: "Ak daňovník s príjmami podľa odseku 3 a 4, ... 
Zdôvodnenie: 
Navrhujeme doplniť paušálne výdavky aj pre príjem z prenájmu. Dôvodom je, že reálne výdavky na príjmy z prenájmu sú na úrovni 40% a viac. Daňovníci využívajú uplatnenie paušálnych výdavkov podľa §6 ods. 10 zákona o dani z príjmov len z dôvodu administratívneho zjednodušenia . V zmysle našej analýzy sú sprievodné náklady súvisiace s prenájmom bytov a iných stavieb práve vo výške paušálnych výdavkov uplatňovaných podľa zákona o dani z príjmov účinného do 31.12.2012. Zároveň sa v prípade limitácie výdavkov predíde nežiaducej optimalizácii daňového zaťaženia v porovnaní so skutočnou výškou výdavkov. 
 	O 	N 	Ustanovenie bolo vypracované v rámci opatrení konsolidácie verejných financií so zámerom zníženia deficitu verejných financií tak aby nepredstavovalo neúmerne veľký vplyv na najzraniteľnejšie vrstvy spoločnosti.  	
SKDP 	K bodu 1. k §6 ods. 10 
Navrhujeme vypustiť v ods. 10 slová „ktorý nie je platiteľom dane z pridanej hodnoty“. 
Zdôvodnenie: 
Kritérium viazania možnosti použitia paušálnych výdavkov na registráciu za platiteľa DPH nemá opodstatnenie. Skutočnosť, či je daňovník dane z príjmov fyzickej osoby platiteľom DPH nemá vplyv na výšku jeho daňovej povinnosti pre daň z príjmov fyzickej osoby. Uvedené platí o to viac vo svetle skutočnosti, že výška uplatniteľných paušálnych výdavkov bude limitovaná. Uvedené ustanovenie malo opodstatnenie v čase, keď podľa zákona č. 431/2002 Z. z. o účtovníctve osoby, ktoré sa stali platiteľmi dane z pridanej hodnoty boli povinné účtovať v sústave podvojného účtovníctva, a teda nemohli viesť len evidenciu o príjmoch, zásobách a pohľadávkach v zmysle § 6 ods. 10 zákona. Podľa súčasne účinného zákona o dani z pridanej hodnoty už nie je pre uplatnenie nároku na odpočet dane ani podmienka zaúčtovania dane v účtovníctve platiteľa. Platiteľ DPH musí viesť evidenciu pre účely DPH, ktorá mu vyplýva z osobitného ustanovenia, ktorá rovnako nemá vplyv na výpočet základu dane z príjmov. 
Platiteľ dane je obmedzením v tomto ustanovení diskriminovaný a nemôže využiť administratívne jednoduchšie riešenie výpočtu svojho základu dane. Pre príklad uvádzame možnosť uplatnenia paušálnych výdavkov aj v prípade registrácie daňovníka pre účely DPH v Českej republike, kde takéto obmedzenie nie je. 
 	O 	N 	Ustanovenie bolo vypracované v rámci opatrení konsolidácie verejných financií so zámerom zníženia deficitu verejných financií. 	
SKDP 	K bodu 1. k §6 ods. 10 
Navrhujeme nahradiť v ods. 10 slová 5 040 eur slovami „40% z 176,8-násobku sumy platného životného minima“ a slová 420 eur za slová „1/12 zo sumy 40% z 176,8-násobku sumy platného životného minima“ : 

Zdôvodnenie: 
Podľa nášho názoru suma 5040 eur dostatočne neodráža hodnotu výdavkov, ktoré vznikajú daňovníkom, ktorým plynú príjmy podľa §6. Zdanenie príjmov podľa § 6 na základe navrhnutého limitu bude porovnateľné so zdanením podľa § 5. 
 	O 	N 	Úprava v ZDP je postačujúca. 	
SKDP 	K bodu 8. k §15  
Navrhujeme v odseku 1. slová „19% zo základu dane do výšky" nahradiť slovami „19% z tej časti základu dane, ktorá nepresiahne" a v odseku 2. slová „25% zo základu dane presahujúceho" nahradiť slovami „25% z tej časti základu dane, ktorá presiahne" 

Zdôvodnenie: 
Podľa nášho názoru nie je v súčasnosti navrhované znenie presne v zmysle progresivity daňovej sadzby, kedy sa vyššou sadzbou zdaňuje vždy len časť príjmu prevyšujúca príslušnú hranicu. V súčasnosti navrhované znenie stanovuje jednu (25%-nú) sadzbu dane pre celý základ dane, ak tento presahuje stanovenú hranicu (176,8-násobku sumy platného životného minima). 

 	Z 	A 	Ustanovenie bolo v návrhu zákona upravené. 	
SKDP 	Nový bod k § 20 ods. 3  
Navrhujeme zrušiť ustanovenie §20 ods. 3 zákona o dani z príjmov. 
Zdôvodnenie: 
Jeho uvedenie je nadbytočné vzhľadom na skutočnosť, že pri vyčíslení základu dane daňovník vychádza z výsledku hospodárenia alebo základu dane daňovníka, ktorý vedie jednoduché účtovníctvo. 
Zároveň vyššie uvedené ustanovenie spôsobuje diskrimináciu daňovníkov s obmedzenou daňovou povinnosťou oproti daňovníkom s neobmedzenou daňovou povinnosťou, ktorí sú zároveň účtovnou jednotkou podľa osobitného predpisu. V prípade, ak sa daňovník s obmedzenou daňovou povinnosťou rozhodne neviesť účtovníctvo podľa slovenského zákona o účtovníctve nemá nárok na uplatnenie daňového výdavku na opravnú položku k pohľadávke podľa §19 a následne §20 zákona o dani z príjmov iba z dôvodu, že nevedie účtovníctvo, resp. v prípade, ak opravné položky k pohľadávkam zaúčtoval jeho zriaďovateľ a tento alokoval náklady na tvorbu opravných položiek k pohľadávkam do slovenského účtovníctva organizačnej zložky z dôvodu ich vecnej súvislosti s príjmami v SR. 
 	O 	N 	Ustanovenie nad rámec novely zákona. 	
SKDP 	Nový bod k § 19 ods. 2 písm. h) 
Doplnenie nového bodu do ustanovenia § 19 ods. 2, písm. h), ktorý znie: 
„6. Ak súd zruší spoločnosť bez likvidácie pre nedostatok majetku na náhradu primeraných výdavkov a odmeny za výkon funkcie likvidátora.“ 
Zdôvodnenie: 
V bode 1. sa po splnení ostatných podmienok uznáva daňový odpis pohľadávky pri zrušení spoločnosti (dlžníka) pre nemajetnosť. Pokiaľ však súd spoločnosť zrušuje ex offo (za podmienok uvedených v § 68 ods. 6 Obchodného zákonníka), najprv zistí, či má táto spoločnosť majetok (ak áno, začne sa likvidácia). Ak sa zistí, že spoločnosť nemá dostatočný majetok, tak ju podľa ustanovenia § 68 ods. 9 Obchodného zákonníka zruší bez likvidácie (v tomto prípade neexistuje právny nástupca). Nakoľko aj v tomto prípade dochádza k potvrdeniu súdom, že spoločnosť (dlžník) je nemajetný a zanikne, len z procesného hľadiska nedochádza k návrhu na konkurz, resp. ku konkurzu, máme za to, že aj v tomto prípade by mal byť odpis pohľadávky daňovo uznateľný. 
 	O 	N 	Ustanovenie nad rámec novely zákona. 	
SKDP 	Nový bod - doplnenie § 17c ods. 1 o písm. f)  
Navrhujeme ustanovenie § 17c ods. 1 doplniť takto: 

f) Základ dane sa zníži o vytvorené opravné položky vytvorené podľa osobitného predpisu1 k dlhodobému neodpisovanému majetku (napr. pozemok). 

Zdôvodnenie: 
Uvedené navrhujeme doplniť z dôvodu, že takáto opravná položka nie je v súčasnosti daňovo uznateľná u zanikajúcej spoločnosti, hoci právny nástupca prevezme takýto majetok v reálnej cene (t.j. v cene po odpočítaní vytvorenej opravnej položky). Príklad: zanikajúca spoločnosť eviduje pozemok v OC 100 a vytvorila k pozemku opravnú položku vo výške 50. Reálna hodnota pozemku je 50 a v tejto hodnote aj prejde na právneho nástupcu. Podľa súčasného stavu vytvorená opravná položka pri zlúčení v reálnych cenách nie je daňovo uznateľná a vzniká dodatočné zaťaženie daňového subjektu. 
 	O 	N 	Návrh nad rámec novely zákona. 	
SBA 	bod 14: § 43 ods.1 
Navrhujeme spresniť aplikovanie sadzby dane v súvislosti s ustanoveniami § 43 ods. 6) a 7) zákona. 
Odôvodnenie: 
Ustanovenie nie je jasné v kontexte celého § 43, t.j. či na príjmy uvedené v tomto paragrafe bude aplikovaná 19% daň s výnimkou tých daňovníkov, ktorí sú uvedení v § 43 ods 6) a ktorí využíjú možnosť považovať takúto daň za preddavok. 
t.j.: 
a) pokiaľ títo daňovníci budú daň považovať za vysporiadanú, ich príjmy budú podliehať 19% zrážkovej dani 
b) pokiaľ títo daňovníci využijú možnosť a budú takto vybratú daň považovať za preddavok, budú tieto príjmy pri podaní daňového priznania podliehať sadzbe dane 23%, alebo je možné aj v daň.priznaní uplatniť 19%? 
 	O 	N 	Aj v súčasnosti sa aplikuje postup, že v prípade ak bola zrazená daň v súlade so zmluvou a tá je nižšia ako ZDP stanovená sadzba a daňovník sa rozhodne podať daňové priznanie, z príjmov pri ktorých to zákon umožňuje, použije už sadzbu dane platnú podľa § 15 ZDP, nakoľko si uplatňuje aj iné výhody zo ZDP (výdavky). 	
SBA 	bod 8: §15 písm. b) 
Navrhujeme nemeniť v §15 písm. b) sadzbu dane. 
Odôvodnenie: 
Zvýšenie sadzby dane z príjmov právnických osôb v kombinácii so selektívnym odvodom uvaleným na bankový sektor bude mať za následok zníženie vlastných zdrojov bánk disponibilných na financovanie úverov pre podnikateľov a poskytovanie úverov na bývanie a na spotrebu. Spomalenie rastu alebo stagnácia vo financovaní ekonomických cieľov firiem bude mať dopad na budúci vývoj ekonomiky štátu, čo sa odrazí v konečnom dôsledku na príjmoch verejného rozpočtu o niekoľko rokov. Navrhované zvýšenie sadzby povedie k zhoršeniu podnikateľského prostredia a SR môže prísť o komparatívnu výhodu vyplývajúcu z aktuálneho daňového systému. Každé zvýšenie dane zvyšuje motiváciu daňových subjektov pre daňovú optimalizáciu až po snahu neplatiť dane. 	O 	N 	Ustanovenie bolo vypracované v rámci opatrení konsolidácie verejných financií , tak aby nepredstavovalo neúmerne veľký vplyv na najzraniteľnejšie vrstvy spoločnosti.  	
SOPK 	všeobecne 
SOPK u predkladaného materiálu pozitívne hodnotí zámer vlády dodržať svoje záväzky v oblasti zníženia deficitu verejných financií pod 3 % HDP v roku 2013. Vláda za účelom splnenia tohto zámeru zvolila zvyšovanie príjmov rozpočtu zvýšením daňového a odvodového zaťaženia obyvateľstva a aj podnikovej sféry a v podstatne menšej miere znižovaním výdajovej stránky, čo zdôvodňuje krátkosťou času na prijatie takýchto opatrení. Zároveň vláda proklamuje v dôvodovej správe snahu o minimalizáciu dopadu takto prijatých opatrení na „najzraniteľnejšie vrstvy spoločnosti“. 
Z celkového hľadiska je možné uviesť k návrhu zákona nasledujúce pripomienky: 
- Zvolená filozofia zvýšenia príjmov rozpočtu prostredníctvom zvýšenia dane z príjmov, a nie hlavne prostredníctvom zvýšenia DPH vyvoláva vyššiu neurčitosť z hľadiska reálnosti zámeru získať dostatočné prostriedky do rozpočtu. Zrejme vláda bude počas budúceho roku reagovať ďalšími krokmi na zvýšenie príjmov, keďže existuje vysoká pravdepodobnosť nenaplnia príjmov v podmienkach iba mierne rastúcej ekonomiky v EÚ a na nej silne závislého Slovenska. Obdobne opatrenia mimo úpravy dane z príjmov, ako sú napríklad mimoriadny odvod bánk, poplatky za registráciu vozidiel, atď. neumožnia získať v plnom rozsahu potrebné zdroje. 
- Zvýšenie sadzby dane z príjmu pre právnické osoby neprispeje k oživeniu ekonomiky, zrejme poteší len zástancov jednotnej dane v EÚ, prípadne vlády v okolitých krajinách snažiace sa o získanie zahraničných investícií v súťaži so SR. Je vysoko pravdepodobné, že podniková sféra výrazne aktívnejšie ako doteraz bude hľadať cesty na legálnu „optimalizáciu“ daní 
- Prínos zavedenia progresívneho zdaňovania pre fyzické osoby s „nadštandardnými príjmami“, a zvlášť zavedenie osobitnej sadzby dane vo výške 5 % bude pre rozpočet minimálny a najmä druhé opatrenie má jednoznačne populistický rozmer. 
- Možno súhlasiť so zámerom zdanenia vyplácaných výsluhových dôchodkov, ale podstatne spravodlivejšie a aj s pozitívnejším dôsledkom by bolo ich vyplácanie len pre tých, ktorí reálne riskujú životy pri svojej pracovnej činnosti. 
- Niektoré opatrenia budú mať negatívny dopad na rodiny s deťmi, v tomto prípade by bolo vhodné spracovať filozofiu podpory rodičovstva (nie slepej podpory rastu počtu detí) ako jedného z nástrojov na zmiernenie neustáleho „starnutia“ Slovenska. 
Sme toho názoru, že vláda mala podstatne razantnejšie prijímať opatrenia na odstránenie nedostatkov pri výbere daní (najmä u DPH), nastaviť systém tak, aby sa dôsledne využívali eurofondy aj na racionálne účely a samozrejme šetriť aj na výdavkovej strane. 
Môžu vzniknúť opodstatnené obavy, že ak bude mať byť splnený cieľ dosiahnuť deficit pod 3 % do konca roku 2013, bude potrebné prijať ďalšie opatrenia. Sme toho názoru, že ich treba už dnes pripravovať, a to hlavne na výdajovej strane. 
 	O 	N 	Návrh zákona bol vypracovaný ako jedno z opatrení vychádzajúcich z Programového vyhlásenia vlády SR, ktorých cieľom je konsolidácia verejných financií a celkové zníženie deficitu verejných financií pod 3 % HDP v roku 2013 v súlade s požiadavkami EÚ. 	
AMCHAM 	Čl. I bod 8.§ 15  
Navrhovaným znením § 15 sa upravuje sadzba dane z príjmov pre fyzické osoby zo základu dane zisteného podľa § 4 vo výške 19 % do výšky 176,8-násobku sumy platného životného minima vrátane a vo výške 25 % zo základu dane presahujúceho 176,8-násobok platného životného minima a sadzba dane právnickej osoby zo základu dane zníženého o daňovú stratu vo výške 23 %. Predstavitelia Americkej obchodnej komory v Slovenskej republike v prípade novelizácie znenia § 15, ktoré bude mať negatívny dopad na podnikateľské prostredie, pre upresnenie možného výkladu navrhujú nasledovné znenie : 

§ 15 Sadzba dane 
Sadzba dane zo základu dane 
a) Fyzickej osoby zisteného podľa § 4 je 
1. 19% z časti základu dane do výšky 176,8-násobku sumy platného životného minima vrátane, 
2. 25% z časti základu dane presahujúceho 176,8-násobok sumy platného životného minima, 
 	Z 	A 	Ustanovenie bolo upravené. 	
AMCHAM 	Čl. I bod 11. § 33  
Predstavitelia Americkej obchodnej komory v Slovenskej republike v § 33 odsek 2 navrhujú nasledovné znenie: 

"(2) Za vyživované dieťa daňovníka, a to vlastné, osvojené, dieťa prevzaté do náhradnej starostlivosti na základe rozhodnutia príslušného orgánu a dieťa druhého z manželov sa na účely priznania daňového bonusu považuje nezaopatrené dieťa podľa osobitného predpisu125 do konca kalendárneho mesiaca, v ktorom toto dieťa dovŕšilo 19 rokov veku." 

Zdôvodnenie: Ide o upresnenie znenia vzhľadom na zákon č. 36/2005 Z. z. o rodine a o zmene a doplnení niektorých zákonov v platnom znení, ktorý používa pojem „náhradnej starostlivosti“ a nie pojem „starostlivosti nahrádzajúcej starostlivosť rodičov“. 
 	Z 	N 	Ustanovenie § 33 ods. 2 je navrhované v súlade s § 2 písm. b) zákona č. 571/2009 Z. z. o rodičovskom príspevku a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov. 	
AMCHAM 	Čl. I bod 19.  
Navrhované prechodné ustanovenia sa vzťahujú len na zdanenie príjmov zo závislej činnosti zúčtované do 31. decembra 2012 a vyplatené do 31. januára 2013, kde na vykonanie ich ročného zúčtovania sa použije znenie zákona účinného do 31. decembra 2012. 

Predstavitelia Americkej obchodnej komory v Slovenskej republike sa domnievajú, že je nevyhnutné doplniť prechodné ustanovenia aj pre zdanenie príjmov právnických osôb za účtovné obdobie roka 2012, kde na zdanenie príjmov za rok 2012 sa použije znenie zákona účinného do 31. decembra 2012. 
 	Z 	A 	Ustanovenie bolo upravené. 	
AMCHAM 	Čl. II  
Navrhovaným zákonom sa navrhuje účinnosť zákona už od 1. januára 2013. Predstavitelia Americkej obchodnej komory v Slovenskej republike sa domnievajú, že je jednoznačne potrebné poskytnúť dostatočnú vacatio legis, aby mohli podnikateľské subjekty dostatočne zohľadniť vo svojich rozpočtoch navrhovanú zmenu právnej úpravy. 	O 	N 	Návrh zákona bol vypracovaný ako jedno z opatrení vychádzajúcich z Programového vyhlásenia vlády SR, ktorých cieľom je konsolidácia verejných financií a celkové zníženie deficitu verejných financií pod 3 % HDP v roku 2013 v súlade s požiadavkami EÚ. 	
ÚMS 	Stanovisko Únie miest Slovenska k Návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 595/2003 Z.z. o dani z príjmov v znení neskorších predpisov 
Za Úniu miest Slovenska 
navrhujeme doplniť: 

- nový bod, ktorým sa v §13 ods. 1, písm. b) a e) rozšíri oslobodenie príjmov obcí a VÚC a ich rozpočtových organizácií o dane z príjmov z predaja ich majetkov. 
Táto pripomienka je zásadná! 
Odôvodnenie: 
Existujú platné uznesenia NR SR a vlády SR, ktoré hovoria o potrebe prijatia opatrení na konsolidáciu finančného krytia výkonu kompetencií obcí, miest a VÚC. Zrušenie povinnosti obcí, miest a VÚC platiť daň z predaja ich majetku prispeje k tejto konsolidácii a zároveň k zníženiu schodku verejnej správy. 

 	Z 	N 	Návrh nad rámec pripravovanej novely zákona.