Smernica
Smernica rady 2011/70/Euratom z 19. júla 2011, ktorou sa zriaďuje rámec Spoločenstva pre zodpovedné a bezpečné nakladanie s vyhoretým palivom a rádioaktívnym odpadom	Právne predpisy Slovenskej republiky
Návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 541/2004 Z. z. o mierovom využívaní jadrovej energie (atómový zákon) a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov a ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 238/2006 Z. z. o Národnom jadrovom fonde na vyraďovanie jadrových zariadení a na nakladanie s vyhoretým jadrovým palivom a rádioaktívnymi odpadmi (zákon o jadrovom fonde) a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov
Zákon č. 71/1967 Zb. o správnom konaní (správny poriadok) v znení neskorších predpisov
Zákon č. 211/2000 Z. z. o slobodnom prístupe k informáciám a o zmene a doplnení niektorých zákonov (zákon o slobode informácií) v znení neskorších predpisov
Zákon č. 575/2001 Z. z. o organizácii činnosti vlády a organizácii ústrednej štátnej správy v znení neskorších predpisov 
Zákon č. 215/2004 Z. z. o ochrane utajovaných skutočností a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov
Zákon č. 541/2004 Z. z. o mierovom využívaní jadrovej energie a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov
Zákon č. 24/2006 Z. z. o posudzovaní vplyvov na životné prostredie a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov
Zákon č. 238/2006 Z. z. o Národnom jadrovom fonde na vyraďovanie jadrových zariadení a na nakladanie s vyhoretým jadrovým palivom a rádioaktívnymi odpadmi (zákon o jadrovom fonde) a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov
Zákon č. 355/2007 Z. z. o ochrane, podpore a rozvoji verejného zdravia a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov
Vyhláška Úradu jadrového dozoru Slovenskej republiky č. 30/2012 Z. z., ktorou sa ustanovujú podrobnosti o požiadavkách pri nakladaní s jadrovými materiálmi, rádioaktívnymi odpadmi a vyhoretým jadrovým palivom
Vyhláška Úradu jadrového dozoru SR č. 33/2012 Z. z. o pravidelnom, komplexnom a systematickom hodnotení jadrovej bezpečnosti jadrových zariadení
Vyhláška Úradu jadrového dozoru SR č. 430/2011 Z. z. o požiadavkách na jadrovú bezpečnosť
Vyhláška Úradu jadrového dozoru SR č. 431/2011 Z. z. o systéme manažérstva kvality
 	
1	2	3	4	5	6	7	8	
Článok (Č, O, V, P)	Text	Spôsob transpozície	Číslo	Článok (Č, §, O, V, P)	Text	Zhoda	Poznámky	
Č:1
O:1	Touto smernicou sa ustanovuje rámec Spoločenstva pre zabezpečenie zodpovedného a bezpečného nakladania s vyhoretým palivom a rádioaktívnym odpadom, aby sa zabránilo neprimeranému zaťaženiu budúcich generácií.	N	Zákon č. 541/2004 Z. z.

	§:1
O:1
P:e)	Tento zákon upravuje
podmienky sústavného zvyšovania úrovne jadrovej bezpečnosti aj za splnenia podmienok podľa osobitných predpisov)	Ú		
								
			Návrh zákona	§:1
O:1
P:d)	Tento zákon upravuje
podmienky zodpovedného a bezpečného nakladania s rádioaktívnym odpadom a s vyhoretým jadrovým palivom tak, aby sa zabránilo neprimeranému zaťaženiu budúcich generácií a zabezpečovala sa ochrana pracovníkov a verejnosti, aj za splnenia podmienok podľa osobitných predpisov1)			
Č:1
O:2	Smernicou sa zabezpečuje, že  členské štáty s cieľom 
chrániť pracovníkov a širokú verejnosť pred nebezpečenstvami 
vyplývajúcimi z ionizujúceho žiarenia ustanovia vhodné vnútro­
štátne opatrenia na zabezpečenie vysokej úrovne bezpečnosti 
nakladania s vyhoretým palivom a rádioaktívnym odpadom	N	Zákon č. 541/2004 Z. z.

	§:1
O:1
P:e)

	Tento zákon upravuje
podmienky sústavného zvyšovania úrovne jadrovej bezpečnosti aj za splnenia podmienok podľa osobitných predpisov1)

	Ú		
			Návrh zákona	§:1
O:1
P:d)	Tento zákon upravuje
podmienky zodpovedného a bezpečného nakladania s rádioaktívnym odpadom a s vyhoretým jadrovým palivom tak, aby sa zabránilo neprimeranému zaťaženiu budúcich generácií a zabezpečovala sa ochrana pracovníkov a verejnosti, aj za splnenia podmienok podľa osobitných predpisov1)			
			Zákon č. 541/2004 Z. z.
	§ 3
O:4
V:1
	Pri využívaní jadrovej energie musí byť prednostne kladený dôraz na bezpečnostné aspekty pred všetkými ostatnými aspektmi takýchto činností. 			
				§:3
O:4
V:2
	Prístup k bezpečnostným aspektom sa odstupňuje podľa typu jadrového zariadenia, inventára jadrových materiálov, rádioaktívnych odpadov a vyhoretého jadrového paliva a činností, ktoré sa na nich vykonávajú.			
				§:3
O:5
V:1
	Pri využívaní jadrovej energie sa musí dosiahnuť taká úroveň jadrovej bezpečnosti, spoľahlivosti, bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci a bezpečnosti technických zariadení, ochrany zdravia pred ionizujúcim žiarením,) fyzickej ochrany, havarijnej pripravenosti a ochrany pred požiarmi, aby riziko ohrozenia života, zdravia, pracovného alebo životného prostredia bolo podľa dostupných znalostí také nízke, aké možno rozumne dosiahnuť, pričom nesmú byť prekročené limity ožiarenia.2)
			
				§:21
O:11
	Všetky činnosti pri nakladaní s rádioaktívnymi odpadmi musia smerovať k ich bezpečnému uloženiu.			
			Vyhláška č. 30/2012 Z. z.	§:4
O:4
V:3	Ak držiteľ povolenia podľa prvej vety nakladá v jadrovom zariadení s rádioaktívnymi odpadmi, ktoré vznikli v jadrovom zariadení, vo vzťahu ku ktorému je držiteľom povolenia iná osoba, tak v každom kroku nakladania s rádioaktívnymi odpadmi je týmito dvoma držiteľmi povolenia stanovená zodpovednosť za rádioaktívne odpady v zariadení, v ktorom sa s nimi nakladá.			
Č:1
O:3
	Smernicou sa zabezpečuje poskytovanie potrebných informácií verejnosti a jej účasť v súvislosti s nakladaním s vyhoretým palivom a rádioaktívnym odpadom, pričom sa náležite zohľadňujú otázky týkajúce sa bezpečnosti a chránených informácií.	N	Zákon č. 541/2004 Z. z. 

	§:4
O:1
P:h)

	Úrad jedenkrát ročne, vždy k 30. aprílu, predkladá správu o stave jadrovej bezpečnosti jadrových zariadení na území Slovenskej republiky a o svojej činnosti za uplynulý rok vláde Slovenskej republiky a následne Národnej rade Slovenskej republiky, 

	Ú		
				§:4
O:1
P:i)
	i) informuje verejnosť o
1. nehodách a haváriách jadrových zariadení na území Slovenskej republiky,
2. haváriách mimo územia Slovenskej republiky,
3. závažných nedostatkoch zistených úradom v jadrových zariadeniach a opatreniach prijatých na ich odstránenie,
4. udalostiach pri preprave rádioaktívnych materiálov okrem utajovaných skutočností podliehajúcich ochrane podľa osobitného predpisu, )
5. ďalších skutočnostiach týkajúcich sa jadrovej bezpečnosti jadrových zariadení na území Slovenskej republiky,
			
				§:10
O:1
P:l)
	Držiteľ povolenia je informovať verejnosť prostredníctvom svojho webového sídla, tlače alebo iným verejnosti prístupným spôsobom vždy k 30. aprílu o  stave jadrovej bezpečnosti jadrových zariadení za uplynulý kalendárny rok.
			
				§:3
O:14
V:1	Za dokumentáciu obsahujúcu citlivé informácie sa považuje dokumentácia, ktorej zverejnenie by sa mohlo použiť na naplánovanie a vykonanie činností s cieľom spôsobiť narušenie alebo zničenie jadrového zariadenia a tým nepriaznivo ovplyvniť bezpečnosť verejnosti) a spôsobiť ekologickú alebo ekonomickú škodu. 			
				§:3
O:14
V:2	Táto dokumentácia sa nezverejňuje podľa osobitného predpisu.)			
				§:3
O:15	Dokumentáciou obsahujúcou citlivé informácie sa rozumie dokumentácia uvedená v prílohe č. 1 bode A písm. c), bode B písm. a), b), i), m), bode C písm. a), d), i), j), s), w) a  prílohe č. 2 bode A písm. b), bode B písm. b).			
			Zákon č.
71/1967 Zb.	§:14
O:1
	Účastníkom konania je ten, o koho právach, právom chránených záujmoch alebo povinnostiach sa má konať alebo koho práva, právom chránené záujmy alebo povinnosti môžu byť rozhodnutím priamo dotknuté; účastníkom konania je aj ten, kto tvrdí, že môže byť rozhodnutím vo svojich právach, právom chránených záujmoch alebo povinnostiach priamo dotknutý, a to až do času, kým sa preukáže opak.
			
			Zákon č. 211/2000 Z. z. v znení neskorších predpisov	§:2
O:1
	Osobami povinnými podľa tohto zákona sprístupňovať informácie sú štátne orgány, obce, vyššie územné celky, ako aj tie právnické osoby a fyzické osoby, ktorým zákon zveruje právomoc rozhodovať o právach a povinnostiach fyzických osôb alebo právnických osôb v oblasti verejnej správy, a to iba v rozsahu tejto ich rozhodovacej činnosti.
			
				§:2
O:2
	Povinnými osobami sú ďalej právnické osoby zriadené zákonom a právnické osoby zriadené štátnym orgánom, vyšším územným celkom alebo obcou podľa osobitného zákona.)
			
				§:3
O:1
	Každý má právo na prístup k informáciám, ktoré majú povinné osoby k dispozícii.
			
				§:3
O:3
	Informácie sa sprístupňujú bez preukázania právneho alebo iného dôvodu alebo záujmu, pre ktorý sa informácia požaduje.
			
				§:11
O:1
P:h)	Povinná osoba obmedzí sprístupnenie informácie alebo informáciu nesprístupní, ak ide o dokumentáciu, ktorá obsahuje informácie, ktorých zverejnenie by sa mohlo použiť na plánovanie a vykonanie činností s cieľom spôsobiť narušenie alebo zničenie jadrového zariadenia alebo objektov osobitnej dôležitosti a ďalších dôležitých objektov podľa osobitných predpisov.)			
			Zákon č. 24/2006 Z. z. 	§:24	Zainteresovaná verejnosť je verejnosť, ktorá má záujem alebo môže mať záujem na postupoch environmentálneho rozhodovania. Medzi zainteresovanú verejnosť patrí najmä
a) fyzická osoba podľa § 24a,
b) právnická osoba podľa § 24b alebo § 27,
c) občianska iniciatíva podľa § 25,
d) občianske združenie podporujúce ochranu životného prostredia podľa § 26.			
				§:24a
O:1	Fyzická osoba staršia ako 18 rokov, ktorá podá písomné stanovisko podľa § 23 ods. 4, § 30 ods. 5 alebo podľa § 35 ods. 3, z ktorého vyplýva jej záujem na rozhodnutí, má v rámci následného povoľovacieho konania podľa osobitného predpisu ) postavenie účastníka konania.)			
				§:24a
O:2	Ak najmenej 250 fyzických osôb podá zhodné písomné stanovisko podľa odseku 1, považujú sa tieto fyzické osoby za občiansku iniciatívu podľa § 25; splnomocnencom občianskej iniciatívy je ten, ktorého písomné stanovisko bolo doručené ako prvé v poradí.			
				§:24b
V:1	Právnická osoba, ktorá podá písomné stanovisko podľa § 23 ods. 4, § 30 ods. 5 alebo podľa § 35 ods. 3, z ktorého vyplýva jej záujem o rozhodnutie, má v rámci následného povoľovacieho konania podľa osobitného predpisu8) postavenie účastníka konania.9) 			
				§:24b
V:2	Táto právnická osoba sa považuje za zainteresovanú verejnosť, ktorej právo na priaznivé životné prostredie môže byť rozhodnutím dotknuté. 			
				§:24b
V:3	Ak ide o právnickú osobu, ktorá sa zapisuje do obchodného registra alebo obdobného registra predloží právnická osoba príslušnému orgánu výpis z takéhoto registra, nie starší ako tri mesiace spolu s podaním písomného stanoviska.			
				§:25
O:1	Občianska iniciatíva sú fyzické osoby staršie ako 18 rokov, ktoré podpíšu spoločné stanovisko k navrhovanej činnosti posudzovanej podľa tohto zákona.			
				§:25
O:2
V:1	Občianska iniciatíva sa preukazuje podpisovou listinou, v ktorej je uvedené meno, priezvisko, trvalý pobyt, rok narodenia a podpis osôb, ktoré spoločné stanovisko podporujú. 			
				§:25
O:2
V:2	Podpisovú listinu so stanoviskom podľa § 23 ods. 4, § 30 ods. 5 alebo podľa § 35 ods. 3 doručí občianska iniciatíva príslušnému orgánu. 			
				§:25
O:2
V:3	Takáto občianska iniciatíva je v rámci následného povoľovacieho konania podľa osobitného predpisu 8) účastníkom konania.9) 			
				§:25
O:2
V:4	Občianska iniciatíva sa považuje za zainteresovanú verejnosť, ktorej právo na priaznivé životné prostredie môže byť rozhodnutím dotknuté.			
				§:25
O:3
V:1	Splnomocnencom občianskej iniciatívy oprávneným konať v jej mene a prijímať písomnosti je fyzická osoba, ktorá je ako splnomocnenec uvedená v podpisovej listine. 			
				§:25
O:3
V:2	Ak taký údaj chýba alebo je nejasný, splnomocnencom občianskej iniciatívy je fyzická osoba uvedená v podpisovej listine na prvom mieste. 			
				§:25
O:3
V:3	Splnomocnenec môže písomne určiť svojho zástupcu, ktorý ho zastupuje v rozsahu splnomocnenia.			
				§:25
O:4
V:1	Na základe písomného vyhlásenia doručeného príslušnému orgánu možno nahradiť splnomocnenca inou fyzickou osobou. 			
				§:25
O:4
V:2	Toto vyhlásenie musí podpísať väčšina členov občianskej iniciatívy. 			
				§:25
O:4
V:3	Rovnaký postup platí aj v prípade odstúpenia splnomocnenca občianskej iniciatívy.			
				§:26
V:1	Občianske združenie založené podľa osobitného predpisu) za účelom ochrany životného prostredia, ktoré podá písomné stanovisko podľa § 23 ods. 4, § 30 ods. 5 alebo podľa § 35 ods. 3, má v rámci následného povoľovacieho konania podľa osobitného postavenie účastníka konania.9) 			
				§:26
V:2	Občianske združenie predloží príslušnému orgánu doklad o zaregistrovaní občianskeho združenia spolu s podaním písomného stanoviska. 			
				§:26
V:3	Také občianske združenie sa na účely tohto zákona považuje za zainteresovanú verejnosť, ktorej právo na priaznivé životné prostredie môže byť rozhodnutím dotknuté.			
				§:27
V:1	Mimovládna organizácia podporujúca ochranu životného prostredia, ktorá podá písomné stanovisko k navrhovanej činnosti podľa § 23 ods. 4, § 30 ods. 5 alebo podľa § 35 ods. 3, má v následnom povoľovacom konaní podľa osobitného predpisu8) postavenie účastníka konania.9) 			
				§:27
V:2	Táto mimovládna organizácia sa považuje za zainteresovanú verejnosť, ktorej právo na priaznivé životné prostredie môže byť rozhodnutím dotknuté. 			
				§:27
V:3	Doklad o zaregistrovaní mimovládna organizácia podporujúca ochranu životného prostredia predloží príslušnému orgánu a povoľujúcemu orgánu spoločne s podaním písomného stanoviska k zámeru navrhovanej činnosti.			
				§:27a	Zainteresovaná verejnosť uvedená v § 24 má právo
a) aktívnej účasti pri príprave a povoľovaní navrhovanej činnosti, a to v celom priebehu procesu posudzovania vplyvov až do vydania rozhodnutia o povolení navrhovanej činnosti vrátane podania písomného stanoviska podľa § 23 ods. 4, § 35 ods. 2 a 3,
b) účasti na následnom povoľovacom konaní pri splnení podmienok stanovených v § 24a až § 27,
c) na predloženie pripomienok podľa § 30 ods. 5,
d) účasti na konzultáciách a práva účasti na verejnom prerokovaní navrhovanej činnosti.			
				§:28	Na účely zastavenia konania o povolení činností uvedených v § 26 a 27 sa súhlas občianskeho združenia a mimovládnej organizácie nevyžaduje.			
Č:1
O:4	Bez toho, aby bola dotknutá smernica 96/29/Euratom, 
táto smernica dopĺňa základné normy uvedené v článku 30 
Zmluvy o Euratome, pokiaľ ide o bezpečnosť vyhoretého paliva 
a rádioaktívneho odpadu.	N				n.a.		
Č:2
O:1	Táto smernica sa vzťahuje na všetky fázy:
a) nakladania s vyhoretým palivom, ak je vyhoreté palivo 
výsledkom civilnej  činnosti;
b) nakladania s rádioaktívnym odpadom, a to od jeho vzniku 
po jeho uloženie, ak je rádioaktívny odpad výsledkom 
civilnej  činnosti.	N	Návrh zákona	§:1
O:1
P:d

	Tento zákon upravuje
podmienky zodpovedného a bezpečného nakladania s rádioaktívnym odpadom a s vyhoretým jadrovým palivom tak, aby sa zabránilo neprimeranému zaťaženiu budúcich generácií a zabezpečovala sa ochrana pracovníkov a verejnosti, aj za splnenia podmienok podľa osobitných predpisov1)	Ú		
				§:2
P:h)
B:2.-3.	Na účely tohto zákona sa rozumie
nakladaním
2.s rádioaktívnymi odpadmi zber, triedenie, skladovanie, spracovanie, úprava, manipulácia a ukladanie rádioaktívnych odpadov z jadrového zariadenia, inštitucionálnych rádioaktívnych odpadov,) opustených žiaričov, rádioaktívnych odpadov neznámeho pôvodu, nepoužívaných rádioaktívnych žiaričov, ak tieto činnosti prebiehajú v jednom zariadení súčasne s činnosťami s rádioaktívnymi odpadmi z jadrových zariadení, za nakladanie s rádioaktívnymi odpadmi sa nepovažuje ich preprava,
3. s vyhoretým jadrovým palivom jeho skladovanie, prepracovanie, transmutácia, manipulácia a ukladanie za nakladanie s vyhoretým jadrovým palivom sa nepovažuje jeho preprava			
Č:2
O:2	Táto smernica sa nevzťahuje:
a) na odpad z ťažobného priemyslu, ktorý môže byť rádioaktívny a ktorý patrí do rozsahu pôsobnosti smernice 
2006/21/ES;
b) povolené uvoľňovanie.	n.a.				n.a.		
Č:2
O:3	Článok 4 ods. 4 tejto smernice sa nevzťahuje na:
a) vrátenie nepoužívaných uzavretých rádioaktívnych žiaričov 
dodávateľovi alebo výrobcovi do krajiny pôvodu;
b) prepravu vyhoretého paliva z výskumných reaktorov do 
krajiny, ktorá palivá pre výskumné reaktory dodáva alebo 
vyrába, a to so zreteľom na uplatniteľné medzinárodné 
dohody;
c) odpad a vyhoreté palivo z existujúcej jadrovej elektrárne 
Krško, pokiaľ ide o prepravu medzi Slovinskom a Chorvátskom.	n.a.				n.a.		
Č:2
O:4	Táto smernica nemá vplyv na právo členského štátu alebo 
podniku v tomto členskom štáte vrátiť rádioaktívny odpad po 
jeho úprave do krajiny jeho pôvodu v prípade:
a) ak sa má rádioaktívny odpad prepraviť do tohto  členského 
štátu alebo podniku na úpravu, alebo
b) ak sa má do tohto  členského štátu alebo podniku prepraviť
iný materiál na účely prepracovania rádioaktívneho odpadu.
Táto smernica nemá vplyv na právo  členského štátu alebo 
podniku v tomto  členskom štáte, do ktorého sa má prepraviť vyhoreté palivo na spracovanie alebo prepracovanie, vrátiť rádioaktívny odpad vzniknutý spracovaním alebo prepracovaním alebo jeho dohodnutý ekvivalent do krajiny jeho pôvodu.	N	Zákon č. 541/2004 Z. z.	§:21
O:12	Dovoz rádioaktívnych odpadov na územie Slovenskej republiky je zakázaný okrem prípadov, v ktorých je dodržaný postup podľa § 16, a okrem úradom povoleného dovozu rádioaktívnych odpadov,
a) ktoré vznikli prepracovaním a úpravou rádioaktívnych materiálov vyvezených na tento účel a ich spätný dovoz bol úradom vopred povolený,
 b) na účely ich spracovania alebo úpravy na území Slovenskej republiky, ak vývoz materiálu s alikvotnou aktivitou je zmluvne zabezpečený a úradom povolený.
	Ú		
				§:16k
O:1	Ak sa má rádioaktívny odpad alebo vyhoreté jadrové palivo vyviezť z územia členských štátov do tretej krajiny a Slovenská republika je krajinou pôvodu, držiteľ predloží dozornému orgánu žiadosť o povolenie cezhraničnej prepravy			
				§:16k
O:2	Žiadosť podľa odseku 1 možno podať na viac cezhraničných prepráv za podmienok uvedených v § 16b ods. 2.
			
				§:16k
O:3	Ak je Slovenská republika krajinou pôvodu, dozorný orgán postupom primeraným podľa § 16d
a) informuje príslušné orgány krajiny určenia o plánovanej cezhraničnej preprave a požiada ich o udelenie súhlasu s cezhraničnou prepravou a
 b) zašle žiadosť podľa odseku 1 na schválenie príslušným orgánom členského štátu tranzitu. 			
				§:16k
O:4
V:1	Ak je Slovenská republika krajinou pôvodu a na cezhraničnú prepravu boli udelené všetky potrebné súhlasy, dozorný orgán povolí držiteľovi cezhraničnú prepravu a informuje o tom príslušné orgány krajiny určenia a každej krajiny tranzitu. 			
				§:16k
O:4
V:2	Ustanovenia § 16f ods. 4 až 6 sa použijú primerane.
			
				§:16k
O:5
V:1	Ak je Slovenská republika krajinou pôvodu, držiteľ oznámi dozornému orgánu, že rádioaktívny odpad alebo vyhoreté jadrové palivo bolo prepravené do miesta určenia v tretej krajine, a to do 15 dní odo dňa ich príchodu a uvedie posledný colný úrad na území členských štátov, cez ktorý zásielka prešla. 
			
				§:16k
O:5
V:2	Toto oznámenie doloží písomným vyhlásením alebo osvedčením príjemcu, v ktorom uvedie, že rádioaktívny odpad alebo vyhoreté jadrové palivo boli prepravené do miesta určenia a uvedie colný úrad vstupu v tretej krajine.			
				§:16k
O:6
V:1	Ak je Slovenská republika krajinou pôvodu alebo krajinou tranzitu a ak uskutočňovanie cezhraničnej prepravy nie je v súlade s týmto zákonom, s podmienkami uvedenými v povolení alebo súhlasoch vydaných podľa tohto zákona, dozorný orgán rozhodne, že cezhraničná preprava sa nesmie dokončiť. 			
				§:16k
O:6
V:2	Ak je Slovenská republika krajinou tranzitu, dozorný orgán bezodkladne informuje o svojom rozhodnutí príslušné orgány dozoru členského štátu pôvodu.			
				§:16k
O:6
V:3	Ustanovenia § 16h ods. 2 až 4 sa použijú primerane.

Č:3
O:1	Na účely tejto smernice sa uplatňuje toto vymedzenie pojmov:
„uzatvorenie“ je dokončenie všetkých operácií v určitom 
čase po umiestnení vyhoretého paliva alebo rádioaktívneho 
odpadu do úložiska vrátane záverečných stavebných alebo 
iných prác potrebných na uvedenie zariadenia do dlhodobo 
bezpečného stavu;	N	Návrh zákona	§:22
O:1	Uzatvorenie úložiska sú administratívne a technické činnosti po ukončení umiestňovania rádioaktívnych odpadov alebo vyhoretého jadrového paliva do úložiska vrátane záverečných stavebných alebo iných prác potrebných na uvedenie zariadenia do dlhodobo bezpečného stavu.	Ú		
Č:3
O:2	„príslušný regulačný orgán“ je orgán alebo systém orgánov 
určený členským štátom v oblasti regulácie bezpečnosti 
nakladania s vyhoretým palivom alebo rádioaktívnym 
odpadom v zmysle  článku 6;	N	Zákon č. 575/2001 Z. z.	§:29
O:1
	Úrad jadrového dozoru Slovenskej republiky je ústredným orgánom štátnej správy pre oblasť jadrového dozoru.
	Ú		
				§:29
O:2
V:1
	Úrad jadrového dozoru Slovenskej republiky zabezpečuje výkon štátneho dozoru nad jadrovou bezpečnosťou jadrových zariadení vrátane nakladania s rádioaktívnymi odpadmi a vyhoretým palivom a ďalšími fázami palivového cyklu, nad jadrovými materiálmi vrátane ich kontroly a evidencie ako aj nad fyzickou ochranou jadrových zariadení a jadrových materiálov zabezpečovanou držiteľom príslušného povolenia			

	§:29
O:2
V:2

	Zabezpečuje posudzovanie zámerov programu využitia jadrovej energie a kvality vybraných zariadení a prístrojov jadrovej techniky a záväzky Slovenskej republiky vyplývajúce z medzinárodných zmlúv týkajúce sa jadrovej bezpečnosti jadrových zariadení a nakladania s jadrovými materiálmi.			
			Zákon č. 541/2004 Z. z.	§:4
O:1
P:a)	Úrad vykonáva štátny dozor nad jadrovou bezpečnosťou jadrových zariadení tak, aby verejnosť a medzinárodné spoločenstvo boli uistené, že jadrová bezpečnosť pri všetkých aspektoch využívania jadrovej energie má náležitú prioritu
			
				§:4
O:2
P:b)
B:1	Úrad ukladá pozastaviť nakladanie s jadrovými materiálmi, s rádioaktívnymi odpadmi alebo s vyhoretým jadrovým palivom			
				§:21
O:9
V:2	V rozhodnutí úrad vymedzí rozsah nakladania s týmito rádioaktívnymi odpadmi.			
			Zákon č. 355/2007 Z. z.	§:3
O:1
P:b)	Orgánmi verejného zdravotníctva sú v rozsahu ustanovenom týmto zákonom
Úrad verejného zdravotníctva Slovenskej republiky 
			
				§:5
O:5
P:a) až g)	 Úrad verejného zdravotníctva v oblasti radiačnej ochrany 
a) rozhoduje o návrhoch podľa § 13 ods. 5 písm. a),
 b) určuje podmienky na vykonávanie činností vedúcich k ožiareniu, činností dôležitých z hľadiska radiačnej ochrany a na uvoľňovanie rádioaktívnych látok a rádioaktívne kontaminovaných predmetov a materiálov spod administratívnej kontroly,
 c) určuje medzné dávky na optimalizáciu radiačnej ochrany pre jednotlivé činnosti vedúce k ožiareniu a jednotlivé zdroje ionizujúceho žiarenia,
 d) vydáva povolenia na činnosti vedúce k ožiareniu podľa § 45 ods. 2 a 6,
 e) vydáva povolenia na uvoľňovanie rádioaktívnych látok a rádioaktívne kontaminovaných predmetov spod administratívnej kontroly, ak vznikli alebo sa používali pri činnostiach vedúcich k ožiareniu vykonávaných na základe povolenia úradu verejného zdravotníctva (§ 45 ods. 5),
 f) vydáva povolenia na činnosti dôležité z hľadiska radiačnej ochrany podľa § 45 ods. 4,
g) vykonáva štátny zdravotný dozor v jadrových zariadeniach a na pracoviskách, na ktorých sa vykonávajú činnosti, na ktoré vydal povolenie,
			
Č:3
O:3	„uloženie“ je umiestnenie vyhoretého paliva alebo rádioaktívneho odpadu do zariadenia bez úmyslu jeho opätovného 
vybratia;	N	Zákon č. 541/2004 Z. z.	§:2
P:r)	Na účely tohto zákona sa rozumie
ukladaním rádioaktívneho odpadu alebo vyhoretého jadrového paliva trvalé umiestnenie rádioaktívneho odpadu alebo vyhoretého jadrového paliva do úložiska rádioaktívneho odpadu alebo do úložiska vyhoretého jadrového paliva bez úmyslu ho následne vyberať	Ú		
Č:3
O:4	„úložisko“ je akékoľvek zariadenie, ktorého hlavným 
účelom je uloženie rádioaktívneho odpadu;	N	Návrh zákona	§:2
P:q)	Na účely tohto zákona sa rozumie
úložiskom úložisko rádioaktívnych odpadov alebo vyhoretého jadrového paliva, ktoré je jadrovým zariadením podľa písmena f) tretieho bodu alebo štvrtého bodu, a ktorého hlavným účelom je uloženie rádioaktívnych odpadov alebo vyhoretého jadrového paliva, umožňujúce ich izoláciu, kontrolu a ochranu životného prostredia	Ú		
Č:3
O:5	„licencia“ je každý právny dokument udelený v rámci jurisdikcie členského štátu na vykonávanie akýchkoľvek činností súvisiacich s nakladaním s vyhoretým palivom alebo rádioaktívnym odpadom, alebo ktorým sa zveruje zodpovednosť za umiestnenie, projekt, výstavbu, uvedenie do prevádzky, prevádzku, vyradenie z prevádzky alebo uzatvorenie zariadenia pre nakladanie s vyhoretým palivom alebo 
rádioaktívnym odpadom;	N	Zákon č. 541/2004 Z. z.	§:2
P:u)
	Na účely tohto zákona sa rozumie využívaním jadrovej energie
1. umiestňovanie jadrových zariadení, výstavba jadrových zariadení, uvádzanie jadrových zariadení do prevádzky, prevádzka jadrových zariadení alebo vyraďovanie jadrových zariadení z prevádzky (ďalej len "vyraďovanie") a uzatvorenie úložísk rádioaktívnych odpadov a vyhoretého jadrového paliva,
2. zmeny na jadrových zariadeniach a overovanie systémov jadrových zariadení alebo častí týchto systémov,
3. nakladanie s jadrovými materiálmi, so špeciálnymi materiálmi a zariadeniami, s vyhoretým jadrovým palivom a s rádioaktívnymi odpadmi vrátane ich vzniku,
4. odborná príprava zamestnancov držiteľov povolenia podľa § 5 vykonávaná v špecializovaných zariadeniach,
5. preprava rádioaktívnych materiálov.	Ú		
				§:4
O:1
P:d)	Úrad vydáva fyzickým osobám alebo právnickým osobám súhlas alebo povolenie podľa § 5 ods. 2 a 3, kontroluje plnenie podmienok súhlasu alebo povolenia a súhlas alebo povolenie zrušuje,
			
				§:5
O:1
	Využívať jadrovú energiu možno len na základe súhlasu alebo povolenia vydaného úradom fyzickej osobe alebo právnickej osobe.
			
				§:5
O:3
P:a) až n)
	Povolenie sa vyžaduje na a) stavbu jadrového zariadenia (ďalej len "stavebné povolenie"), 
b) uvádzanie jadrového zariadenia do prevádzky, 
c) prevádzku jadrového zariadenia, 
d)etapu vyraďovania,
e) uzatvorenie úložiska a inštitucionálnu kontrolu, 
f) nakladanie s rádioaktívnymi odpadmi alebo vyhoretým jadrovým palivom, 
g) nakladanie s jadrovými materiálmi v jadrovom zariadení, 
h) dovoz alebo vývoz jadrových materiálov, 
i) vývoz špeciálnych materiálov a zariadení v súlade s osobitným predpisom,)
j) prepravu rádioaktívnych materiálov vrátane medzinárodnej prepravy; toto povolenie sa nevzťahuje na osobu, ktorá dopravu vykonáva, ak nie je súčasne prepravcom, 
k) odbornú prípravu zamestnancov držiteľa povolenia podľa písmen b) až g),
l) spätnú prepravu rádioaktívnych odpadov podľa § 21 ods. 12 písm. a),
m) dovoz rádioaktívnych odpadov podľa § 21 ods. 12 písm. b),
n) nakladanie s jadrovými materiálmi mimo jadrového zariadenia.
			
				§:17
O:1
	Úrad rozhodne o vydaní súhlasu na umiestnenie stavby jadrového zariadenia na základe písomnej žiadosti doloženej dokumentáciou uvedenou v prílohe č. 1 bode A a na základe vyjadrenia Európskej komisie podľa osobitného predpisu.)			
				§:18
O:3
	Úrad rozhodne o vydaní stavebného povolenia na stavbu jadrového zariadenia na základe písomnej žiadosti stavebníka o stavebné povolenie doloženej dokumentáciou vyžadovanou osobitným predpisom) a dokumentáciou uvedenou v prílohe č. 1 bode B.			
				§:19
O:3
V:1	Povolenie na uvádzanie jadrového zariadenia do prevádzky vydá úrad po predložení písomnej žiadosti doloženej dokumentáciou uvedenou v prílohe č. 1 bode C. 			
				§:19
O:3
V:2	Toto povolenie je súčasťou povolenia na predčasné užívanie stavby podľa osobitného predpisu.)			
				§:20
O:3	Úrad vydá povolenie na etapu vyraďovania na základe písomnej žiadosti doloženej dokumentáciou uvedenou v prílohe č. 1 bode D.
			
				§:22
O:3	Povolenie na uzatvorenie úložiska a na inštitucionálnu kontrolu vydá úrad po predložení písomnej žiadosti držiteľa povolenia na prevádzku úložiska doloženej dokumentáciou uvedenou v prílohe č. 1 bode E.			
				§:23
O:1
V:1
	Držiteľ povolenia zodpovedá za splnenie požiadaviek na jadrovú bezpečnosť.			
				Príloha č. 1
Bod D	Dokumentácia potrebná k písomnej žiadosti o povolenie na etapu vyraďovania
a) limity a podmienky bezpečného vyraďovania,
 b) dokumentácia systému kvality a požiadavky na kvalitu jadrového zariadenia,
 c) vnútorný havarijný plán,
 d) plán etapy vyraďovania,
 e) koncepcia vyraďovania pre obdobie po skončení povoľovanej etapy vyraďovania,
 f) plán fyzickej ochrany vrátane zmluvy s Policajným zborom podľa § 26 ods. 10, ako aj opisu spôsobu vykonávania leteckých činností v objektoch alebo v blízkosti jadrového zariadenia,
 g) plán nakladania a prepravy rádioaktívnych odpadov a plán nakladania s konvenčným odpadom z vyraďovania,
 h) doklad o zabezpečení finančného krytia zodpovednosti za jadrovú škodu,
 i) program kontrol vybraných zariadení,
 j) prevádzkové predpisy určené úradom,
 k) systém odbornej prípravy zamestnancov,
 l) programy prípravy vybraných zamestnancov,
 m) programy prípravy odborne spôsobilých zamestnancov,
 n) doklady o splnení kvalifikačných požiadaviek vybraných zamestnancov a odborne spôsobilých zamestnancov,
 o) plán ochrany obyvateľstva krajov v oblasti ohrozenia,
 p) zmeny hraníc jadrového zariadenia špecifikáciou údajov uvedených v bode C písm. u),
 q) zmeny veľkosti oblasti ohrozenia jadrovým zariadením špecifikáciou údajov uvedených v bode C písm. v),
 r) kategorizácia vybraných zariadení do bezpečnostných tried.
			
Č:3
O:6	„držiteľ licencie“ je právnická alebo fyzická osoba, ktorá 
nesie celkovú zodpovednosť za akúkoľvek činnosť alebo 
zariadenie súvisiace s nakladaním s vyhoretým palivom alebo rádioaktívnym odpadom podľa licencie;	N	Zákon č. 541/2004 Z. z.

	§:5
O:1

	Využívať jadrovú energiu možno len na základe súhlasu alebo povolenia vydaného úradom fyzickej osobe alebo právnickej osobe.
	Ú		
				§:5
O:3
P:f)	Povolenie sa vyžaduje na nakladanie s rádioaktívnymi odpadmi alebo vyhoretým jadrovým palivom.			
				§:10
O:1
P:h)	Držiteľ povolenia je povinný v rozsahu súhlasu alebo povolenia umožniť nakladanie s jadrovými materiálmi, s rádioaktívnymi odpadmi a s vyhoretým jadrovým palivom len držiteľom povolení na nakladanie s nimi podľa tohto zákona.			
				§:21
O:1	Za bezpečné nakladanie s rádioaktívnymi odpadmi pred ich prevzatím na úložisko zodpovedá pôvodca rádioaktívnych odpadov.			
				§.23
O:1	Držiteľ povolenia zodpovedá za splnenie požiadaviek na jadrovú bezpečnosť.			
				§:3
O:4
V:1
	Pri využívaní jadrovej energie musí byť prednostne kladený dôraz na bezpečnostné aspekty pred všetkými ostatnými aspektmi takýchto činností. 
			
				§:3
O:4
V:2
	Prístup k bezpečnostným aspektom sa odstupňuje podľa typu jadrového zariadenia, inventára jadrových materiálov, rádioaktívnych odpadov a vyhoretého jadrového paliva a činností, ktoré sa na nich vykonávajú.			
			Vyhláška č. 30/2012 Z. z.
	§:4
O:4
V:1
	Držiteľ povolenia podľa § 5 ods. 3 písm. b) až d) zákona zodpovedá za všetky bezpečnostné aspekty jadrového zariadenia vrátane rádioaktívneho odpadu, s ktorými sa v ňom nakladá.			
Č:3
O:7	„rádioaktívny odpad“ je rádioaktívny materiál v plynnej, 
kvapalnej alebo tuhej podobe, pre ktorý  členský štát 
alebo právnická  či fyzická osoba, ktorých rozhodnutie 
členský štát akceptuje, nepredpokladá ani nezvažuje  ďalšie využitie a ktorý na základe legislatívneho a regulačného 
rámca  členského štátu podlieha regulácii príslušného regulačného orgánu ako rádioaktívny odpad;	N	Zákon č. 541/2004 Z. z.	§:2
P:k)	Na účely tohto zákona sa rozumie: rádioaktívnymi odpadmi akékoľvek nevyužiteľné materiály v plynnej, kvapalnej alebo pevnej forme, ktoré pre obsah rádionuklidov v nich alebo pre úroveň ich kontaminácie rádionuklidmi nemožno uviesť do životného prostredia,
	Ú		
			Návrh zákona	§:4
O:1
P:o)	Úrad udržiava a zdokonaľuje výkon štátneho dozoru nad jadrovou bezpečnosťou vrátane nakladania s rádioaktívnym odpadom a s vyhoretým jadrovým palivom na základe prevádzkových skúseností, poznatkov získaných z analýz bezpečnosti prevádzkovaných jadrových zariadení, vývoja technológií a výsledkov výskumu v oblasti jadrovej bezpečnosti			
Č:3
O:8	„nakladanie s rádioaktívnym odpadom“ sú všetky  činnosti, ktoré súvisia s manipuláciou, prípravou na spracovanie, spracovaním, úpravou, skladovaním a ukladaním rádioaktívneho odpadu s výnimkou prepravy mimo areálu;	N	Návrh zákona	§:2
P:h)
B:2	Na účely tohto zákona sa rozumie nakladaním 2. s rádioaktívnymi odpadmi zber, triedenie, skladovanie, spracovanie, úprava, manipulácia a ukladanie rádioaktívnych odpadov z jadrového zariadenia, inštitucionálnych rádioaktívnych odpadov,11) opustených žiaričov, rádioaktívnych odpadov neznámeho pôvodu, nepoužívaných rádioaktívnych žiaričov, ak tieto činnosti prebiehajú v jednom zariadení súčasne s činnosťami s rádioaktívnymi odpadmi z jadrových zariadení „; za nakladanie s rádioaktívnymi odpadmi sa nepovažuje ich preprava	Ú		
Č:3
O:9	„zariadenie pre nakladanie s rádioaktívnym odpadom“ je 
akékoľvek zariadenie, ktorého hlavným účelom je nakladanie s rádioaktívnym odpadom;	N	Zákon č. 541/2004 Z. z.	§:2
P:f)
Bod 3. a 4.	Na účely tohto zákona sa rozumie
jadrovým zariadením, okrem siedmej časti tohto zákona, súbor civilných stavebných objektov a nevyhnutných technologických zariadení v projektom určenej konfigurácii, určených na 
3.	nakladanie s vyhoretým jadrovým palivom, 
4.	nakladanie s rádioaktívnymi odpadmi, 

	Ú		
			Vyhláška č. 30/2012 Z. z.	§:4
O:1
P:a) až e)
	Bezpečnosť a spoľahlivosť prevádzky zariadenia na nakladanie s rádioaktívnymi odpadmi zabezpečuje držiteľ povolenia tak, aby toto zariadenie
a)	umožňovalo zhromažďovanie, skladovanie a manipuláciu s rádioaktívnymi odpadmi,
b)	bolo dobre prístupné a aby boli vytvorené podmienky na jeho dekontamináciu, kontrolu, údržbu a opravy,
c)	bolo konštruované tak, aby sa čo najviac zamedzilo jeho zanášaniu a aby prípadné usadeniny a nánosy boli odstrániteľné,
d)	bolo odolné proti mechanickému, tepelnému a koróznemu poškodeniu,
e)	bolo odolné proti účinkom požiaru alebo výbuchu, ak sa používa na rádioaktívne odpady obsahujúce horľavé látky alebo výbušné látky.			
Č:3
O:10	„prepracovanie“ je proces alebo operácia, ktorých účelom je extrahovať štiepne a množivé materiály z vyhoretého paliva na ďalšie použitie;	N	Návrh zákona	§:2
P:y)	Na účely tohto zákona sa rozumie:
prepracovaním proces alebo operácia, ktorých účelom je extrahovať štiepne a množivé materiály z vyhoretého jadrového paliva na ďalšie použitie			
			Vyhláška č. 30/2012 Z. z.	§:7
O:1
	Spracovanie rádioaktívnych odpadov je činnosť zameraná na oddelenie rádionuklidov z rádioaktívnych odpadov, na zmenu ich zloženia a na redukciu ich objemu s cieľom zvýšiť bezpečnosť a ekonomickú účinnosť nakladania s nimi.			
				§:7
O:2
	Rádioaktívne odpady sa spracúvajú tak, aby využiteľné látky boli oddelené a vrátené na opätovné použitie a aby množstvo zostávajúcich rádioaktívnych odpadov bolo čo najmenšie s prihliadnutím na ďalšie nakladanie s nimi.			
				§:7
O:3

	Ak sa pri spracúvaní rádioaktívnych odpadov používajú iónové meniče, filtračné materiály alebo deliace materiály s obmedzenou životnosťou, držiteľ povolenia pravidelne sleduje ich funkčnosť a navrhuje limity a podmienky ich bezpečnej prevádzky, pri dosiahnutí ktorých je potrebné tieto materiály obnoviť alebo vymeniť.
			
				§:7
O:4	Držiteľ povolenia určuje pre všetky rádioaktívne odpady vhodný systém ich spracovania najmenej dvoma alternatívami a s odôvodneným výberom jednej z nich.			
Č:3
O:11	„vyhoreté palivo“ je jadrové palivo, ktoré bolo ožiarené 
v aktívnej zóne reaktora a bolo z nej natrvalo odstránené; 
vyhoreté palivo sa môže považovať za použiteľný zdroj, 
ktorý možno prepracovať, alebo sa môže určiť na uloženie, 
ak sa považuje za rádioaktívny odpad;	N	Návrh zákona	§:2
P:s)	Na účely tohto zákona sa rozumie
vyhoretým jadrovým palivom jadrové palivo, ktoré bolo ožiarené v aktívnej zóne jadrového reaktora a bolo z nej natrvalo odstránené; vyhoreté jadrové palivo sa môže považovať za použiteľný zdroj, ktorý sa môže prepracovať, alebo sa môže určiť na uloženie, ak sa považuje za rádioaktívny odpad,	Ú		
			Vyhláška č. 30/2012 Z. z. 	§:1
P:b)	Táto vyhláška upravuje podrobnosti o požiadavkách na nakladanie s vyhoretým jadrovým palivom,			
				§ 17
O:1	Prepracovanie vyhoretého jadrového paliva je
technologický postup slúžiaci na získanie jadrových
materiálov vhodných na ďalšie použitie ich chemickým oddelením od štiepnych produktov a ďalších rádionuklidov vo vyhoretom jadrovom palive.			
				§:17
O:2	Štiepne produkty a rádionuklidy oddelené v procese
prepracovania vyhoretého jadrového paliva tvoria
rádioaktívne odpady, ktoré sa upravia do stavu vhodného
na skladovanie alebo na uloženie v úložisku			
				§:17
O:3	Na projekt jadrového zariadenia na prepracovanie
vyhoretého jadrového paliva a na nakladanie s jadrovými materiálmi počas prepracovania sa primerane vzťahujú ustanovenia § 16 ods. 2			
Č:3
O:12	„nakladanie s vyhoretým palivom“ sú všetky  činnosti, ktoré sa týkajú manipulácie, skladovania, prepracovania alebo 
uloženia vyhoretého paliva s výnimkou prepravy mimo 
areálu;	N	Návrh zákona	§:2
P:h)
B:3	Na účely tohto zákona sa rozumie nakladaním s vyhoretým jadrovým palivom jeho skladovanie, prepracovanie, transmutácia, manipulácia a ukladanie; za nakladanie s vyhoretým jadrovým palivom sa nepovažuje jeho preprava
	Ú		
Č:3
O:13	zariadenie pre nakladanie s vyhoretým palivom“ je 
akékoľvek zariadenie, ktorého hlavným účelom je nakladanie s vyhoretým palivom;	N	Zákon č. 541/2004 Z. z. 
	§:2
P:f)
B:1.-4.
	Na účely tohto zákona sa rozumie jadrovým zariadením, okrem siedmej časti tohto zákona, súbor civilných stavebných objektov a nevyhnutných technologických zariadení v projektom určenej konfigurácii, určených na 
1.	výrobu elektrickej energie alebo na výskum v oblasti jadrovej energie, ktorých súčasťou je jadrový reaktor alebo jadrové reaktory, ktoré budú využívať, využívajú alebo využívali riadenú štiepnu reťazovú reakciu, 
2.	nakladanie s jadrovými materiálmi s množstvom väčším ako jeden efektívny kg) okrem priestorov na  skladovanie kontajnerov a krytov, v ktorých sa jadrový materiál používa ako tieniaci materiál na rádioaktívne žiariče,) zariadení na úpravu uránovej rudy a skladov uránového koncentrátu, 
3.	nakladanie s vyhoretým jadrovým palivom, 
4.	nakladanie s rádioaktívnymi odpadmi, alebo
obohacovanie uránu alebo výrobu jadrového paliva			
			Vyhláška č. 30/2012 Z. z.	§:16
O:1
	Sklad vyhoretého jadrového paliva slúži na bezpečné umiestnenie vyhoretého jadrového paliva pred jeho prepracovaním alebo uložením.
			
				§:16
O:2
	Projekt a konštrukcia skladu vyhoretého jadrového paliva preukáže
a) zabezpečenie podkritickosti minimálne 5% vo všetkých prevádzkových stavoch, 2% počas prevádzkových udalostí, a to buď vhodným usporiadaním vyhoretého jadrového paliva, alebo umiestnením pevného absorbátora neutrónov do priestoru skladovania; účinnosť použitia pevného absorbátora sa preukáže výpočtom alebo experimentom,
 b) trvalý odvod zostatkového tepla produkovaného vyhoretým jadrovým palivom z priestoru jeho skladovania; odvod tepla sa zabezpečí prirodzeným alebo núteným prúdením chladiva tak, aby teplota pokrytia vyhoretého jadrového paliva v žiadnej jeho časti neprekročila limitnú hodnotu,
 c) jeho úplnú alebo čiastočnú dekontamináciu,
 d) bezpečnú manipuláciu s vyhoretým jadrovým palivom,
 e) evidenciu a kontrolu skladovaného vyhoretého jadrového paliva v súlade s osobitnými predpismi, )
 f) zabezpečenie zodpovedajúcej fyzickej ochrany skladovacích priestorov v súlade s ustanoveniami osobitných predpisov,)
 g) vylúčenie pádu ťažkých predmetov do priestorov skladovania vyhoretého jadrového paliva,
 h) účinné čistenie, dopĺňanie a zachytávanie únikov chladiacich médií v mokrých skladoch vyhoretého jadrového paliva,
 i) účinnú ventiláciu skladovacích priestorov zabraňujúcu hromadeniu rádioaktívnych plynov,
 j) zabezpečenie radiačnej ochrany v súlade s osobitnými predpismi,1)
 k) zabezpečenie trvalého zdroja energie na udržanie dôležitých prevádzkových a bezpečnostných systémov v činnosti,
l) monitorovanie vplyvu prevádzky skladu vyhoretého jadrového paliva na životné prostredie,
 m) vyradenie skladu vyhoretého jadrového paliva po skončení jeho prevádzky,
 n) bezpečné nakladanie s vyhoretým jadrovým palivom po skončení jeho skladovania.
			
				§:18
O:1	Vyhoreté jadrové palivo sa ukladá do úložiska.
			
Č:3
O:14	skladovanie“ je uchovávanie vyhoretého paliva alebo rádio­
aktívneho odpadu v určitom zariadení s úmyslom jeho 
opätovného vybratia.	N	Zákon č. 541/2004 Z. z.	§:2
P:l)	Na účely tohto zákona sa rozumie
skladovaním rádioaktívnych odpadov alebo vyhoretého jadrového paliva umiestnenie rádioaktívnych odpadov alebo vyhoretého jadrového paliva do priestorov, objektov alebo do zariadení umožňujúcich ich izoláciu, kontrolu a ochranu životného prostredia s úmyslom ich následne vyberať	Ú		
Č:4
O:1	Členské štáty ustanovujú a vykonávajú vnútroštátne poli­
tiky týkajúce sa nakladania s vyhoretým palivom 
a rádioaktívnym odpadom. Bez toho, aby bol dotknutý článok 
2 ods. 3, má každý členský štát konečnú zodpovednosť za 
nakladanie s vyhoretým palivom a rádioaktívnym odpadom, 
ktorý sa v ňom vyprodukuje.	N	Zákon č. 541/2004 Z. z. 
	§:3
O:1
	Využívanie jadrovej energie je možné len na mierové účely a v súlade s národnými stratégiami, medzinárodnými zmluvami, ktorými je Slovenská republika viazaná) a v súlade s právne záväznými aktmi Európskej únie.
	Ú		
			Návrh zákona	Čl. II
§:3a
O:1
	Rada správcov vypracúva v spolupráci s právnickou osobou stanovenou podľa osobitného predpisu,) s držiteľmi súhlasu alebo povolenia) vydaného úradom a ďalej s odborníkmi z oblasti vyraďovania jadrových zariadení a nakladania s vyhoretým jadrovým palivom a rádioaktívnymi odpadmi, investičnej činnosti, jadrovej energetiky, ekonomiky a práva
a)	návrh vnútroštátnej politiky nakladania s vyhoretým palivom a rádioaktívnym odpadom (ďalej len „vnútroštátna politika“) a
b)	návrh vnútroštátneho programu na vykonávanie politiky nakladania s vyhoretým palivom a rádioaktívnym odpadom (ďalej len „vnútroštátny program“).			
				Čl. II
§:3a
O:2	Vnútroštátna politika je založená na týchto zásadách:
a)	Slovenská republika má konečnú zodpovednosť za nakladanie s vyhoretým jadrovým palivom a s rádioaktívnym odpadom, ktorý sa vyprodukuje na jej území, 
b)	konečnú zodpovednosť za bezpečné a zodpovedné uloženie rádioaktívneho odpadu alebo vyhoretého jadrového paliva, ktoré sa prepraví zo Slovenskej republiky na úpravu alebo prepracovanie do členského štátu Európskej únie alebo tretej krajiny, vrátane akéhokoľvek odpadu, ktorý vznikne ako vedľajší produkt, nesie Slovenská republika, ak medzinárodná zmluva podliehajúca ratifikácii,) ktorou je Slovenská republika viazaná, neustanoví inak,
c)	produkcia rádioaktívneho odpadu sa z hľadiska jeho aktivity i objemu udržuje na najnižšej úrovni, ktorá je reálne dosiahnuteľná, a to prostredníctvom vhodných projektových opatrení a prevádzkových postupov a postupov vyraďovania vrátane recyklácie a opätovného použitia materiálov, 
d)	zohľadňovania vzájomných závislostí medzi všetkými krokmi súvisiacimi s produkciou a nakladaním s vyhoretým jadrovým palivom a rádioaktívnym odpadom,
e)	nakladanie s vyhoretým jadrovým palivom a rádioaktívnym odpadom musí byť bezpečné, a to aj z dlhodobého hľadiska s pasívnymi bezpečnostnými prvkami,
f)	vykonávanie opatrení sa musí riadiť odstupňovaným prístupom, 
g)	náklady na nakladanie s vyhoretým jadrovým palivom a rádioaktívnym odpadom znáša ten, kto ich vyprodukoval,
h)	zdokumentovania rozhodovacieho procesu, ktorý je založený na dôkazoch vo všetkých fázach nakladania s vyhoretým jadrovým palivom a s rádioaktívnym odpadom.
			
				Čl. II
§:3a
O:3	Vnútroštátny program dokumentuje, určuje podrobnosti a opatrenia na zabezpečenie trvalo udržateľnej a dlhodobej vnútroštátnej politiky, pričom zahŕňa: 
a)	celkové ciele vnútroštátnej politiky Slovenskej republiky týkajúce sa záverečnej časti mierového využívania jadrovej energie, nakladania s vyhoretým jadrovým palivom a s rádioaktívnym odpadom, 
b)	významné medzníky a jasné časové rámce na dosiahnutie týchto medzníkov s ohľadom na všeobecné  ciele vnútroštátnej politiky, 
c)	inventár vyhoretého jadrového paliva a rádioaktívneho odpadu a odhady budúceho množstva vrátane rádioaktívneho odpadu vyprodukovaného počas vyraďovania jadrových zariadení z prevádzky; v inventári sa uvedie množstvo rádioaktívneho odpadu a vyhoretého jadrového paliva a miesto, kde sa nachádza, v súlade s príslušnou klasifikáciou rádioaktívneho odpadu, 
d)	koncepcie alebo plány a technické riešenia pre nakladanie s vyhoretým jadrovým palivom a rádioaktívnym odpadom od vzniku po uloženie, 
e)	koncepcie alebo plány na obdobie životnosti úložiska, ktoré nasleduje po jeho uzatvorení, vrátane obdobia, počas ktorého sa ponechá primeraná kontrola a prostriedky, ktoré budú použité na zachovanie znalostí o zariadení v dlhodobom časovom horizonte, 
f)	výskum, vývoj a demonštračné činnosti, ktoré sú potrebné na realizáciu riešení pre nakladanie s vyhoretým jadrovým palivom a s rádioaktívnym odpadom, 
g)	stanovenie zodpovednosti za implementáciu vnútroštátneho programu a kľúčové ukazovatele na monitorovanie pokroku smerom k jeho implementácii, 
h)	posúdenie nákladov na vnútroštátny program a základné východiská a predpoklady pre toto posúdenie, ktoré musí obsahovať aj zohľadnenie časového hľadiska, 
i)	systém financovania plnenia vnútroštátneho programu, 
j)	systém informovania verejnosti o nakladaní s vyhoretým jadrovým palivom a s rádioaktívnym odpadom, 
k)	dohody uzavreté s členskými štátmi Európskej únie alebo tretími krajinami o nakladaní s vyhoretým jadrovým palivom alebo s rádioaktívnym odpadom, ako aj o využívaní úložísk, pokiaľ takéto dohody existujú a boli uzavreté po vyjadrení Európskej komisie.)			
			Návrh zákona	§:3a
O:4	Vnútroštátny program sa zaoberá aj nasledujúcimi aspektmi súvisiacimi so záverečnou časťou mierového využívania jadrovej energie a obsahuje tieto podklady, činnosti a dokumenty:
a)	vecný a časový plán činností súvisiacich so záverečnou časťou mierového využívania jadrovej energie najmenej v rozsahu zodpovedajúcom požiadavkám na obsah koncepčného plánu vyraďovania,)
b)	technický a technologický postup činností súvisiacich so záverečnou časťou mierového využívania jadrovej energie,
c)	návrh plánu finančného zabezpečenia v členení na ročné, strednodobé a dlhodobé obdobia realizácie vrátane proporcionality medzi jednotlivými podúčtami podľa § 8,
d)	predpokladané vplyvy príspevkov podľa § 7 ods. 1 písm. a) a odvodov podľa § 7 ods. 1 písm. b) na ceny elektriny, ceny ostatných tovarov a služieb, na hospodársky a sociálny rozvoj krajiny v jednotlivých rokoch realizácie vnútroštátneho programu,
e)	predpokladané vplyvy príspevkov podľa § 7 ods. 1 písm. a) a odvodov podľa § 7 ods. 1 písm. b) na konkurencieschopnosť výrobcov elektriny v jadrových zariadeniach na trhu s elektrinou v Slovenskej republike, vnútornom trhu s elektrinou v Európskej únii a na relevantných zahraničných trhoch s elektrinou,
f)	vplyv navrhovaného vnútroštátneho programu na vyváženosť, bezpečnosť a prevádzkovú spoľahlivosť energetickej sústavy Slovenskej republiky a Európskej únie,
g)	návrh plánu finančného zabezpečenia nákladov na správu jadrového fondu na celé obdobie vnútroštátneho programu,
h)	stanoviská orgánov štátnej správy v oblasti verejného zdravotníctva z hľadiska radiačnej ochrany a ochrany zdravia pri práci k navrhovanému vnútroštátnemu programu podľa osobitného predpisu) a stanovisko Ministerstva životného prostredia Slovenskej republiky (ďalej len „ministerstvo životného prostredia“) z hľadiska vplyvov realizácie vnútroštátneho programu na životné prostredie.)
			
			Návrh zákona	§:3a
O:5	Rada správcov predkladá ministerstvu na prerokovanie návrh vnútroštátnej politiky a návrh vnútroštátneho programu vypracovaných podľa odsekov 2 až 4 a každých šesť rokov návrh ich aktualizácie spolu so stanoviskom úradu.) Ministerstvo návrh vnútroštátnej politiky a vnútroštátneho programu predkladá vláde na schválenie. Ministerstvo zasiela vnútroštátnu politiku a vnútroštátny program schválený vládou Európskej komisii prvýkrát do 23. augusta 2015, poskytuje jej v spolupráci s úradom a jadrovým fondom potrebné vysvetlenia v lehote do šiestich mesiacov od kedy o ne Európska komisia požiada a informuje o akejkoľvek zmene urobenej vo vnútroštátnej politike a vnútroštátnom programe.
			
				§:3a
O:6	Rada správcov vypracúva spoločne s právnickou osobou podľa osobitného predpisu,21) s držiteľmi súhlasu alebo povolenia22) vydaného úradom správu o plnení vnútroštátneho programu na vykonávanie vnútroštátnej politiky raz ročne za predchádzajúci rok a predkladá ho ministerstvu na schválenie spolu so stanoviskom úradu..			
				§:21
O:5
V:1
	Za ukladanie rádioaktívnych odpadov z jadrového zariadenia a inštitucionálnych rádioaktívnych odpadov vrátane uzatvorenia úložiska a jeho inštitucionálnej kontroly zodpovedá štát za podmienok ustanovených týmto zákonom a ostatnými všeobecne záväznými právnymi predpismi.
			
				§:21
O:5
V:2
	V Slovenskej republike je možné ukladať len rádioaktívny odpad, ktorý sa vyprodukoval na jej území, ak medzinárodná zmluva podliehajúca ratifikácii,23) ktorou je Slovenská republika viazaná, neustanoví inak.			
				§:21
O:5
V:3
	Takáto medzinárodná zmluva môže byť ratifikovaná až po vyjadrení Európskej komisie podľa osobitného predpisu) a musí brať do úvahy bezpečnostné normy Medzinárodnej agentúry pre atómovú energiu.
			
			Zákon č. 575/2001 Z. z.	§:29
O:2
V:1	Úrad jadrového dozoru Slovenskej republiky zabezpečuje výkon štátneho dozoru nad jadrovou bezpečnosťou jadrových zariadení vrátane nakladania s rádioaktívnymi odpadmi a vyhoretým palivom a ďalšími fázami palivového cyklu, nad jadrovými materiálmi vrátane ich kontroly a evidencie ako aj nad fyzickou ochranou jadrových zariadení a jadrových materiálov zabezpečovanou držiteľom príslušného povolenia. 
			
Č:4
O:2	Ak sa rádioaktívny odpad alebo vyhoreté palivo prepraví 
na úpravu alebo prepracovanie do členského štátu alebo tretej 
krajiny, konečnú zodpovednosť za bezpečné a zodpovedné 
uloženie týchto materiálov vrátane akéhokoľvek odpadu, ktorý vznikne ako vedľajší produkt, nesie i naďalej  členský štát alebo 
tretia krajina, z ktorého bol rádioaktívny materiál odoslaný.	N	Návrh zákona	§:16a
O:5	Ak sa rádioaktívny odpad alebo vyhoreté jadrové palivo vyprodukované na území Slovenskej republiky prepraví na úpravu alebo prepracovanie do členského štátu alebo tretej krajiny, konečnú zodpovednosť za bezpečné a zodpovedné uloženie týchto materiálov vrátane akéhokoľvek odpadu, ktorý vznikne ako vedľajší produkt, nesie i naďalej Slovenská republika, ak medzinárodná zmluva podliehajúca ratifikácii,23) ktorou je Slovenská republika viazaná, neustanoví inak.	Ú		
			Zákon č. 541/2004 Z. z.	§:21
O:5	Za ukladanie rádioaktívnych odpadov z jadrového zariadenia a inštitucionálnych rádioaktívnych odpadov vrátane uzatvorenia úložiska a jeho inštitucionálnej kontroly zodpovedá štát za podmienok ustanovených týmto zákonom a ostatnými všeobecne záväznými právnymi predpismi.			
				§:21
O:12	Dovoz rádioaktívnych odpadov na územie Slovenskej republiky je zakázaný okrem prípadov, v ktorých je dodržaný postup podľa § 16, a okrem úradom povoleného dovozu rádioaktívnych odpadov,
a) ktoré vznikli prepracovaním a úpravou rádioaktívnych materiálov vyvezených na tento účel a ich spätný dovoz bol úradom vopred povolený,
b) na účely ich spracovania alebo úpravy na území Slovenskej republiky, ak vývoz materiálu s alikvotnou aktivitou je zmluvne zabezpečený a úradom povolený.
 			
Č:4
O:3	Vnútroštátne politiky sa zakladajú na všetkých týchto 
zásadách:
a) produkcia rádioaktívneho odpadu sa z hľadiska  činnosti i objemu udržuje na minime, ktoré je reálne uskutočniteľné, a to prostredníctvom vhodných konštrukčných opatrení a prevádzkových postupov a postupov vyraďovania z činnosti vrátane recyklácie a opätovného použitia materiálov;
b) zohľadnenie vzájomnej závislosti medzi všetkými krokmi súvisiacimi so vznikom vyhoretého paliva a rádioaktívneho odpadu a nakladaním s nimi;
c) bezpečné nakladanie s vyhoretým palivom a rádioaktívnym odpadom, a to aj z dlhodobého hľadiska s pasívnymi bezpečnostnými prvkami;
d) vykonávanie opatrení na základe odstupňovaného prístupu;
e) náklady na nakladanie s vyhoretým palivom a rádioaktívnym odpadom znášajú tí, ktorí tieto materiály vyprodukovali;
f) vo všetkých fázach nakladania s vyhoretým palivom a rádioaktívnym odpadom sa uplatňuje rozhodovací proces, ktorý je založený na dôkazoch a je zdokumentovaný	N	Návrh zákona	Čl. II
§:3a
O:1
	Rada správcov vypracúva spoločne s právnickou osobou podľa osobitného predpisu,21) s držiteľmi súhlasu alebo povolenia22) vydaného úradom 
a)	návrh vnútroštátnej politiky nakladania s vyhoretým jadrovým palivom a s rádioaktívnym odpadom (ďalej len „vnútroštátna politika“) a
b)	návrh vnútroštátneho programu na vykonávanie politiky nakladania s vyhoretým jadrovým palivom a s rádioaktívnym odpadom 	Ú		
				Čl. II
§:3a
O:2	Vnútroštátna politika je založená na týchto zásadách:
a)	Slovenská republika má konečnú zodpovednosť za nakladanie s vyhoretým jadrovým palivom a s rádioaktívnym odpadom, ktorý sa vyprodukuje na jej území, 
b)	konečnú zodpovednosť za bezpečné a zodpovedné uloženie rádioaktívneho odpadu alebo vyhoretého jadrového paliva, ktoré sa prepraví zo Slovenskej republiky na úpravu alebo prepracovanie do členského štátu Európskej únie alebo tretej krajiny, vrátane akéhokoľvek odpadu, ktorý vznikne ako vedľajší produkt, nesie Slovenská republika, ak medzinárodná zmluva podliehajúca ratifikácii,23) ktorou je Slovenská republika viazaná, neustanoví inak,
c)	produkcia rádioaktívneho odpadu sa z hľadiska jeho aktivity i objemu udržuje na najnižšej úrovni, ktorá je reálne dosiahnuteľná, a to prostredníctvom vhodných projektových opatrení a prevádzkových postupov a postupov vyraďovania vrátane recyklácie a opätovného použitia materiálov, 
d)	zohľadňovania vzájomných závislostí medzi všetkými krokmi súvisiacimi s produkciou a nakladaním s vyhoretým jadrovým palivom a rádioaktívnym odpadom,
e)	nakladanie s vyhoretým jadrovým palivom a rádioaktívnym odpadom musí byť bezpečné, a to aj z dlhodobého hľadiska s pasívnymi bezpečnostnými prvkami,
f)	vykonávanie opatrení sa musí riadiť odstupňovaným prístupom, 
g)	náklady na nakladanie s vyhoretým jadrovým palivom a rádioaktívnym odpadom znáša ten, kto ich vyprodukoval,
h)	zdokumentovania rozhodovacieho procesu, ktorý je založený na dôkazoch vo všetkých fázach nakladania s vyhoretým jadrovým palivom a s rádioaktívnym odpadom.
				
				Čl. II
§:3a
O:3	Vnútroštátny program dokumentuje, určuje podrobnosti a opatrenia na zabezpečenie trvalo udržateľnej a dlhodobej vnútroštátnej politiky, pričom zahŕňa: 
a)	celkové ciele vnútroštátnej politiky Slovenskej republiky týkajúce sa záverečnej časti mierového využívania jadrovej energie, nakladania s vyhoretým jadrovým palivom a s rádioaktívnym odpadom, 
b)	významné medzníky a jasné časové rámce na dosiahnutie týchto medzníkov s ohľadom na všeobecné  ciele vnútroštátnej politiky, 
c)	inventár vyhoretého jadrového paliva a rádioaktívneho odpadu a odhady budúceho množstva vrátane rádioaktívneho odpadu vyprodukovaného počas vyraďovania jadrových zariadení z prevádzky; v inventári sa uvedie množstvo rádioaktívneho odpadu a vyhoretého jadrového paliva a miesto, kde sa nachádza, v súlade s príslušnou klasifikáciou rádioaktívneho odpadu, 
d)	koncepcie alebo plány a technické riešenia pre nakladanie s vyhoretým jadrovým palivom a rádioaktívnym odpadom od vzniku po uloženie, 
e)	koncepcie alebo plány na obdobie životnosti úložiska, ktoré nasleduje po jeho uzatvorení, vrátane obdobia, počas ktorého sa ponechá primeraná kontrola a prostriedky, ktoré budú použité na zachovanie znalostí o zariadení v dlhodobom časovom horizonte, 
f)	výskum, vývoj a demonštračné činnosti, ktoré sú potrebné na realizáciu riešení pre nakladanie s vyhoretým jadrovým palivom a s rádioaktívnym odpadom, 
g)	stanovenie zodpovednosti za implementáciu vnútroštátneho programu a kľúčové ukazovatele na monitorovanie pokroku smerom k jeho implementácii, 
h)	posúdenie nákladov na vnútroštátny program a základné východiská a predpoklady pre toto posúdenie, ktoré musí obsahovať aj zohľadnenie časového hľadiska, 
i)	systém financovania plnenia vnútroštátneho programu, 
j)	systém informovania verejnosti o nakladaní s vyhoretým jadrovým palivom a s rádioaktívnym odpadom, 
k)	dohody uzavreté s členskými štátmi Európskej únie alebo tretími krajinami o nakladaní s vyhoretým jadrovým palivom alebo s rádioaktívnym odpadom, ako aj o využívaní úložísk, pokiaľ takéto dohody existujú a boli uzavreté po vyjadrení Európskej komisie.24)			
				Čl. II.
§:3a
O:4	Vnútroštátny program sa zaoberá aj nasledujúcimi aspektmi súvisiacimi so záverečnou časťou mierového využívania jadrovej energie a obsahuje tieto podklady, činnosti a dokumenty:
a)	vecný a časový plán činností súvisiacich so záverečnou časťou mierového využívania jadrovej energie najmenej v rozsahu zodpovedajúcom požiadavkám na obsah koncepčného plánu vyraďovania,25)
b)	technický a technologický postup činností súvisiacich so záverečnou časťou mierového využívania jadrovej energie,
c)	návrh plánu finančného zabezpečenia v členení na ročné, strednodobé a dlhodobé obdobia realizácie vrátane proporcionality medzi jednotlivými podúčtami podľa § 8,
d)	predpokladané vplyvy príspevkov podľa § 7 ods. 1 písm. a) a odvodov podľa § 7 ods. 1 písm. b) na ceny elektriny, ceny ostatných tovarov a služieb, na hospodársky a sociálny rozvoj krajiny v jednotlivých rokoch realizácie vnútroštátneho programu,
e)	predpokladané vplyvy príspevkov podľa § 7 ods. 1 písm. a) a odvodov podľa § 7 ods. 1 písm. b) na konkurencieschopnosť výrobcov elektriny v jadrových zariadeniach na trhu s elektrinou v Slovenskej republike, vnútornom trhu s elektrinou v Európskej únii a na relevantných zahraničných trhoch s elektrinou,
f)	vplyv navrhovaného vnútroštátneho programu na vyváženosť, bezpečnosť a prevádzkovú spoľahlivosť energetickej sústavy Slovenskej republiky a Európskej únie,
g)	návrh plánu finančného zabezpečenia nákladov na správu jadrového fondu na celé obdobie vnútroštátneho programu,
h)	stanoviská orgánov štátnej správy v oblasti verejného zdravotníctva z hľadiska radiačnej ochrany a ochrany zdravia pri práci k navrhovanému vnútroštátnemu programu podľa osobitného predpisu26) a stanovisko Ministerstva životného prostredia Slovenskej republiky (ďalej len „ministerstvo životného prostredia“) z hľadiska vplyvov realizácie vnútroštátneho programu na životné prostredie.27)
			
				Čl. II.
§:3a
O:5
V:1	Rada správcov predkladá ministerstvu na prerokovanie návrh vnútroštátnej politiky a návrh vnútroštátneho programu vypracovaných podľa odsekov 2 až 4 a každých šesť rokov návrh ich aktualizácie spolu so stanoviskom úradu.28) 
			
				Čl. II.
§:3a
O:5
V:2	Ministerstvo návrh vnútroštátnej politiky a vnútroštátneho programu predkladá vláde na schválenie. 			
				Čl. II.
§:3a
O:5
V:3	Ministerstvo zasiela vnútroštátnu politiku a vnútroštátny program schválený vládou Európskej komisii prvýkrát do 23. augusta 2015, poskytuje jej v spolupráci s úradom a jadrovým fondom potrebné vysvetlenia v lehote do šiestich mesiacov od kedy o ne Európska komisia požiada a informuje o akejkoľvek zmene urobenej vo vnútroštátnej politike a vnútroštátnom programe. 			
				Čl. II
§:3a
O:6	Rada správcov vypracúva spoločne s právnickou osobou podľa osobitného predpisu,21) s držiteľmi súhlasu alebo povolenia22) vydaného úradom správu o plnení vnútroštátneho programu na vykonávanie politiky nakladania s vyhoretým jadrovým palivom a rádioaktívnym odpadom raz ročne za predchádzajúci rok a predkladá ho ministerstvu na schválenie spolu so stanoviskom úradu. 
			
			Zákon č. 541/2004 Z. z. 
	§:3
O:4
V:1	Pri využívaní jadrovej energie musí byť prednostne kladený dôraz na bezpečnostné aspekty pred všetkými ostatnými aspektmi takýchto činností.
			
				§:3
O:4
V:2	Prístup k bezpečnostným aspektom sa odstupňuje podľa typu jadrového zariadenia, inventára jadrových materiálov, rádioaktívnych odpadov a vyhoretého jadrového paliva a činností, ktoré sa na nich vykonávajú.			
				§:21
O:3
	S rádioaktívnymi odpadmi sa musí nakladať tak, aby sa
a) zachovala podkritickosť,
 b) zabezpečil odvod zostatkového tepla,
 c) minimalizovali účinky ionizujúceho žiarenia na obsluhu, obyvateľstvo a životné prostredie,2)
 d) prihliadalo na vlastnosti ovplyvňujúce jadrovú bezpečnosť, ako sú toxicita, horľavosť, výbušnosť a iné nebezpečné vlastnosti.			
			Návrh zákona	§:21
O:4	produkcia rádioaktívnych odpadov a nakladanie s rádioaktívnymi odpadmi sa musia riadiť technickými a organizačnými opatreniami tak, aby sa ich množstvo a aktivita udržiavali na najnižšej racionálne dosiahnuteľnej úrovni.
			
			Zákon č. 541/2004 Z. z.	§:21
O:8
	Náklady spojené s nakladaním s rádioaktívnymi odpadmi vrátane nákladov na zabezpečenie inštitucionálnej kontroly po uzatvorení úložiska uhrádza pôvodca rádioaktívnych odpadov, ak osobitným zákonom nie je ustanovené inak.)
			
				§:21
O:10
	Všetky činnosti pri nakladaní s rádioaktívnymi odpadmi musia smerovať k ich bezpečnému uloženiu.			
				§:21
O:13
	Ustanovenia odsekov 1 až 11 sa primerane vzťahujú aj na nakladanie s vyhoretým jadrovým palivom, pričom držiteľ povolenia, ktorý vyhoreté jadrové palivo vyprodukoval, zodpovedá za nakladanie s týmto vyhoretým jadrovým palivom až po jeho odovzdanie a jeho prevzatie na úložisko.			
				§:23
O:2
P:q)	Držiteľ povolenia je povinný vytvoriť systém na vyhodnocovanie a uchovávanie informácií týkajúcich sa spätnej väzby z prevádzkových skúseností tak, aby zamestnanci zodpovední za spätnú väzbu mohli kedykoľvek jednoducho tieto informácie vyhľadávať a vyhodnocovať			
				§:23
O:2
P:r)	Držiteľ povolenia je povinný pravidelne vyhodnocovať a zdokumentovať účinnosť zavedeného systému spätnej väzby na účel splnenia cieľov podľa písmena q) na základe ukazovateľov a kritérií určených držiteľom povolenia alebo nezávislou fyzickou osobou alebo právnickou osobou,			
			Vyhláška č. 30/2012 Z. z.	§:2
O:1
	Pri nakladaní s rádioaktívnymi odpadmi a vyhoretým jadrovým palivom sa rešpektujú vzájomné súvislosti medzi jednotlivými krokmi nakladania s nimi od ich uloženia až po ich tvorbu.

	§:3
O:3
V:1
	V rozhodujúcich bodoch nakladania s rádioaktívnymi odpadmi držiteľ povolenia podľa § 5 ods. 3 písm. f) zákona odoberá, analyzuje a uchováva reprezentatívne vzorky pre zdokumentovanie a vyhodnotenie nakladania s rádioaktívnymi odpadmi.			
				§:3
O:3
V:2
	Vzorky sa uchovávajú do prijatia rádioaktívnych odpadov na úložisko a vzorky z charakterizácie odpadov pri prevádzke úložiska sa uchovávajú do skončenia prevádzky úložiska. 			
				§:4
O:1
P:a) až e)
	Bezpečnosť a spoľahlivosť prevádzky zariadenia na nakladanie s rádioaktívnymi odpadmi zabezpečuje držiteľ povolenia tak, aby toto zariadenie
a)	umožňovalo zhromažďovanie, skladovanie a manipuláciu s rádioaktívnymi odpadmi,
b)	bolo dobre prístupné a aby boli vytvorené podmienky na jeho dekontamináciu, kontrolu, údržbu a opravy,
c)	bolo konštruované tak, aby sa čo najviac zamedzilo jeho zanášaniu a aby prípadné usadeniny a nánosy boli odstrániteľné,
d)	bolo odolné proti mechanickému, tepelnému a koróznemu poškodeniu,
e)	bolo odolné proti účinkom požiaru alebo výbuchu, ak sa používa na rádioaktívne odpady obsahujúce horľavé látky alebo výbušné látky.
			
				§:4
O:4
V:1

	Držiteľ povolenia podľa § 5 ods. 3 písm. c) a f) zákona zodpovedá za všetky bezpečnostné aspekty jadrového zariadenia vrátane rádioaktívneho odpadu, ktorý sa v ňom nakladá.			
				§:4
O:4
V:2	Ak držiteľ povolenia podľa prvej vety nakladá v jadrovom zariadení s rádioaktívnymi odpadmi, ktoré vznikli v jadrovom zariadení, vo vzťahu ku ktorému je držiteľom povolenia iná osoba,  tak v každom kroku nakladania s rádioaktívnymi odpadmi je týmito dvoma držiteľmi povolenia stanovená zodpovednosť za rádioaktívne odpady v zariadení, v ktorom sa s nimi nakladá.
			
				§:12
O:1
V:1	Súčasťou príslušnej bezpečnostnej správy predkladanej k žiadosti o vydanie súhlasu na umiestnenie úložiska, o stavebné povolenie na stavbu úložiska, o povolenie na uvádzanie úložiska do prevádzky a jeho prevádzku a o povolenie na uzatvorenie úložiska a na inštitucionálnu kontrolu je opis a analýza bezpečnostnej funkcie bariér proti šíreniu rádioaktívnych látok.			
				§.12
O:1
V:2	Analýza obsahuje deterministické hodnotenie prevádzkovej bezpečnosti úložiska, ako aj deterministické a pravdepodobnostné hodnotenie dlhodobej bezpečnosti úložiska v období po jeho uzatvorení.			
				§:14
O:3	Držiteľ povolenia má vypracovaný systém a postupy charakterizácie rádioaktívnych odpadov, s ktorými nakladá.
			
			Vyhláška č. 430/2011 Z. z.	§:2
O:2
P:n)	Na účely tejto vyhlášky sa rozumie odstupňovaným prístupom stupňovanie požiadaviek na funkčnosť, spoľahlivosť, odolnosť voči prostrediu a starnutiu a zabezpečovanie kvality vybraného zariadenia podľa jeho dôležitosti z hľadiska jadrovej bezpečnosti ako aj dôsledkov jeho zlyhania, po zohľadnení rozsahu testovania a údržby,			
				§:3
O:1
V:1	Vybrané zariadenia sa musia identifikovať a následne kategorizovať na základe ich funkcie a významnosti súvisiacej s jadrovou bezpečnosťou do bezpečnostných tried I až IV. 
			
				§:3
O:1
V:2	Pri kategorizácii vybraných zariadení sa uplatňuje odstupňovaný prístup tak, že do triedy I sú zahrnuté vybrané zariadenia, u ktorých sú najvyššie nároky na spoľahlivosť, kvalifikáciu, zabezpečovanie kvality, početnosť a rozsah kontrol a s tým súvisiacu dokumentáciu. 			
				§:3
O:1
V:3	Vybrané zariadenia musia byť navrhované, konštruované, vyrábané, prevádzkované a udržiavané tak, aby ich kvalita a spoľahlivosť bola primeraná ich klasifikácii.			
				Príloha č. 4 časť:B, I., 
Bod: C
Bod:3	Koncepčný plán vyraďovania a plán etapy vyraďovania vrátane príslušných bezpečnostných rozborov zohľadňujú typ jadrového zariadenia, inventár rádioaktívnych odpadov a vykonávané činnosti v súlade s ich významom pre jadrovú bezpečnosť požitím odstupňovaného prístupu.
			
Č:4
O:4	Rádioaktívny odpad sa uloží v členskom štáte, v ktorom 
sa vyprodukoval, s výnimkou prípadu, ak v čase prepravy vstúpi 
do platnosti dohoda medzi dotknutým  členským štátom a iným členským štátom alebo treťou krajinou, v ktorej sa zohľadňujú kritériá ustanovené Komisiou v súlade s  článkom 16 ods. 2 smernice 2006/117/Euratom, o tom, že sa na uloženie využije zariadenie v jednej z týchto krajín.
Vyvážajúci  členský štát pred uskutočnením prepravy do tretej 
krajiny informuje Komisiu o obsahu tejto dohody a prijme 
primerané opatrenia, aby sa zabezpečilo, že:
a) krajina určenia uzavrela dohodu so Spoločenstvom, ktorá sa 
vzťahuje na nakladanie s vyhoretým palivom 
a rádioaktívnym odpadom, alebo je zmluvnou stranou 
Spoločného dohovoru o bezpečnosti nakladania 
s vyhoretým palivom a o bezpečnosti nakladania 
s rádioaktívnym odpadom (ďalej len „spoločný dohovor“);
b) ciele programov krajiny určenia, ktoré sa týkajú nakladania 
s rádioaktívnym odpadom a jeho ukladania, sú z hľadiska 
vysokej úrovne bezpečnosti rovnocenné s cieľmi ustanovenými v tejto smernici a
c) úložisko v krajine určenia má povolenie na 
prijatie prepravovaného rádioaktívneho odpadu, funguje 
pred uskutočnením prepravy a je spravované v súlade s požiadavkami ustanovenými v programoch krajiny určenia, 
ktoré sa týkajú nakladania s rádioaktívnym odpadom a jeho 
ukladania.
	N	Návrh zákona	§:3
O:9
V:1	Ukladanie rádioaktívnych odpadov alebo vyhoretého jadrového paliva môže na základe povolenia úradu vykonávať len právnická osoba založená, zriadená alebo poverená Ministerstvom hospodárstva Slovenskej republiky.	Ú		
				§:3
O:9
V:2	Právnická osoba podľa prvej vety musí byť držiteľom povolenia na prevádzku jadrového zariadenia podľa § 2 písm. q) a  Slovenská republika musí mať v tejto osobe 100%-ný obchodný podiel a zároveň táto osoba nemôže byť držiteľom povolenia na prevádzku jadrového zariadenia podľa § 2 písm. f) prvý bod.			
				§:3
O:9
V:2	Ukladanie rádioaktívneho odpadu, ktorý sa vyprodukoval na území iného štátu je zakázané okrem prípadu, keď Slovenská republika uzavrie medzinárodnú zmluvu s iným štátom o uložení rádioaktívneho odpadu na svojom území.			
				§:21
O:5
V:2	V Slovenskej republike je možné ukladať len rádioaktívny odpad, ktorý sa vyprodukoval na jej území, ak medzinárodná zmluva podliehajúca ratifikácii,23) ktorou je Slovenská republika viazaná, neustanoví inak.			
				§:21
O:5
V:3	Takáto medzinárodná zmluva môže byť ratifikovaná až po vyjadrení Európskej komisie podľa osobitného predpisu29) a musí brať do úvahy bezpečnostné normy Medzinárodnej agentúry pre atómovú energiu. 
			
				§:21
O:6
V:1	Ukladanie rádioaktívneho odpadu, ktorý sa vyprodukoval na území Slovenskej republiky v inom štáte je možné, len na základe medzinárodnej zmluvy medzi Slovenskou republikou a týmto iným členským štátom alebo treťou krajinou a v súlade s ustanoveniami § 16 až 16l, ktorá vstúpi do platnosti najneskôr v čase prepravy tohto rádioaktívneho odpadu.			
				§:21
O:6
V:2	V prípade ukladania rádioaktívnych odpadov v tretej krajine Slovenská republika informuje Európsku komisiu o uzatvorení medzinárodnej zmluvy o ukladaní rádioaktívnych odpadov, pričom
a)	členský štát, alebo tretia krajina, v ktorej sa má rádioaktívny odpad ukladať musí byť zmluvnou stranou medzinárodnej zmluvy, ktorou je Slovenská republika viazaná,)
b)	ciele programov členského štátu, alebo tretej krajiny, v ktorej sa má rádioaktívny odpad ukladať, ktoré sa týkajú ukladania rádioaktívneho odpadu, musia byť z hľadiska vysokej úrovne bezpečnosti rovnocenné s cieľmi ustanovenými vo vnútroštátnych programoch Slovenskej republiky,
c)	úložisko v členskom štáte, alebo v tretej krajine, v ktorej sa má rádioaktívny odpad ukladať má povolenie na ukladanie prijímaného rádioaktívneho odpadu.
			
			Návrh zákona	§:16a
O:5	Ak sa rádioaktívny odpad alebo vyhoreté palivo vyprodukovaný na území Slovenskej republiky prepraví na úpravu alebo prepracovanie do členského štátu alebo tretej krajiny, konečnú zodpovednosť za bezpečné a zodpovedné uloženie týchto materiálov vrátane akéhokoľvek odpadu, ktorý vznikne ako vedľajší produkt, nesie i naďalej Slovenská republika ak medzinárodná zmluva podliehajúca ratifikácii,23) ktorou je Slovenská republika viazaná, neustanoví inak			
			Zákon č. 541/2004 Z. z.	§:21
O:5
V:1
	Za ukladanie rádioaktívnych odpadov z jadrového zariadenia a inštitucionálnych rádioaktívnych odpadov vrátane uzatvorenia úložiska a jeho inštitucionálnej kontroly zodpovedá štát za podmienok ustanovených týmto zákonom a ostatnými všeobecne záväznými právnymi predpismi.
			
			Návrh zákona	§:21
O:5
V:2	V Slovenskej republike je možné ukladať len rádioaktívny odpad, ktorý sa vyprodukoval na jej území, ak medzinárodná zmluva podliehajúca ratifikácii,23) ktorou je Slovenská republika viazaná, neustanoví inak.			
				§:21
O:5
V:3	Takáto medzinárodná zmluva môže byť ratifikovaná až po vyjadrení Európskej komisie podľa osobitného predpisu24) a musí brať do úvahy bezpečnostné normy Medzinárodnej agentúry pre atómovú energiu.			
			Zákon č. 541/2004 Z. z.	§:21
O:7	Úložisko rádioaktívnych odpadov možno umiestniť len na pozemku, ktorý je vo vlastníctve štátu, v súlade so schválenou Koncepciou územného rozvoja Slovenska a ďalšou schválenou územnoplánovacou dokumentáciou.			
Č:5
O:1	Členské štáty ustanovujú a spravujú vnútroštátny legislatívny, regulačný a organizačný rámec (ďalej len „vnútroštátny rámec“) pre nakladanie s vyhoretým palivom a rádioaktívnym odpadom, na základe ktorého sa prideľujú zodpovednosti a zabezpečuje koordinácia medzi príslušnými dotknutými orgánmi. Vo vnútroštátnom rámci sa ustanovujú všetky tieto prvky:
a) vnútroštátny program na vykonávanie politiky nakladania s vyhoretým palivom a rádioaktívnym odpadom;
b) vnútroštátne opatrenia pre bezpečné nakladanie s vyhoretým palivom a rádioaktívnym odpadom. Určenie toho, akým spôsobom sa tieto opatrenia prijímajú a prostredníctvom akých nástrojov sa uplatňujú, zostáva v právomoci členských štátov;
c) systém udeľovania licencií pre  činnosti alebo zariadenia alebo oboje v oblasti nakladania s vyhoretým palivom a rádioaktívnym odpadom, ktorým sa tiež zakazujú  činnosti v oblasti nakladania s vyhoretým palivom a rádioaktívnym odpadom alebo prevádzka zariadenia pre nakladanie s vyhoretým palivom alebo rádioaktívnym odpadom bez licencie alebo oboje a ktorým sa v príslušných prípadoch ustanovujú podmienky pre ďalšiu správu  činnosti alebo zariadenia alebo oboch;
d) systém primeranej kontroly, systém správy, regulačné inšpekcie, dokumentácia a podávanie správ, pokiaľ ide o činnosti alebo zariadenia alebo oboje v oblasti nakladania s rádioaktívnym odpadom a vyhoretým palivom vrátane primeraných opatrení na obdobia po uzatvorení úložísk;
e) opatrenia na presadzovanie práva vrátane pozastavenia činností a zmeny, skončenia platnosti alebo odobratia 
licencie spolu s prípadnými požiadavkami na alternatívne riešenia, ktoré vedú k zvýšenej bezpečnosti;
f) pridelenie zodpovednosti orgánom podieľajúcim sa na jednotlivých krokoch nakladania s vyhoretým palivom a rádioaktívnym odpadom. Vo vnútroštátnom rámci sa predovšetkým ukladá hlavná zodpovednosť za vyhoreté palivo a rádioaktívny odpad ich pôvodcom alebo za osobitných okolností držiteľovi licencie, ktorému bola táto zodpovednosť zverená príslušnými orgánmi;
g) vnútroštátne požiadavky na informovanie verejnosti a jej účasť;
h) systém(-y) financovania pre nakladanie s vyhoretým palivom a rádioaktívnym odpadom v súlade s  článkom 9.	N	Zákon č. 541/2004 Z. z.

	§:1
O:1
P:b)
	Tento zákon upravuje b) podmienky výkonu štátnej správy, podmienky výkonu  štátneho dozoru a pôsobnosť Úradu jadrového dozoru Slovenskej republiky (ďalej len „úrad“) 
1.v oblasti jadrovej bezpečnosti jadrových zariadení, 
2.pri mierovom využívaní jadrovej energie,
3. pri preprave rádioaktívneho materiálu,
4. pri fyzickej ochrane jadrových zariadení, jadrových materiálov, vyhoretého jadrového paliva,
5. pri fyzickej ochrane pri preprave rádioaktívneho materiálu a
6. pri havarijnom plánovaní
	Ú		
			Návrh zákona	§:1
O:1
P:d)
	Tento zákon upravuje
podmienky zodpovedného a bezpečného nakladania s rádioaktívnym odpadom a s vyhoretým jadrovým palivom tak, aby sa zabránilo neprimeranému zaťaženiu budúcich generácií a zabezpečovala sa ochrana pracovníkov a verejnosti, aj za splnenia podmienok podľa osobitných predpisov,1)
			
			Zákon č. 541/2004 Z. z.	§:3
O:4
V:1	Pri využívaní jadrovej energie musí byť prednostne kladený dôraz na bezpečnostné aspekty pred všetkými ostatnými aspektmi takýchto činností. 			
				§:3
O:4
V.2	Prístup k bezpečnostným aspektom sa odstupňuje podľa typu jadrového zariadenia, inventára jadrových materiálov, rádioaktívnych odpadov a vyhoretého jadrového paliva a činností, ktoré sa na nich vykonávajú.			
				§:3
O:6
	Využívať jadrovú energiu bez súhlasu alebo bez povolenia je zakázané.
			
				§:3
O:8	Zakazuje sa prepravovať rádioaktívne odpady alebo vyhoreté jadrové palivo do
a) miesta určenia ležiaceho južne od 60 stupňov južnej zemepisnej šírky,
 b) štátu, ktorý je zmluvnou stranou Dohody o partnerstve medzi členmi skupiny afrických, karibských a tichomorských štátov na jednej strane a Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi na strane druhej,) a ktorý nie je členským štátom Európskej únie (ďalej len "členský štát"), s výnimkou spätného dovozu rádioaktívnych odpadov alebo vyhoretého jadrového paliva vyvezených z tohto štátu na účely ich spracovania alebo prepracovania v Slovenskej republike, alebo
 c) tretieho štátu, ktorý podľa stanoviska príslušných orgánov členského štátu pôvodu nemá technické, právne a administratívne kapacity a dozornú štruktúru na bezpečné nakladanie s rádioaktívnymi odpadmi alebo s vyhoretým jadrovým palivom podľa medzinárodnej zmluvy.29)			
				§:4
O:1
P:a)	Úrad vykonáva štátny dozor nad jadrovou bezpečnosťou jadrových zariadení,
			
				§:4
O:1
P:i)
	Úrad informuje verejnosť o
1. nehodách a haváriách jadrových zariadení na území Slovenskej republiky,
2. haváriách mimo územia Slovenskej republiky,
3. závažných nedostatkoch zistených úradom v jadrových zariadeniach a opatreniach prijatých na ich odstránenie,
4. udalostiach pri preprave rádioaktívnych materiálov okrem utajovaných skutočností podliehajúcich ochrane podľa osobitného predpisu,3)
5. ďalších skutočnostiach týkajúcich sa jadrovej bezpečnosti jadrových zariadení na území Slovenskej republiky,
			
				§:4
O:2
P:b)	Úrad ďalej ukladá
1. znížiť výkon alebo pozastaviť prevádzku alebo vyraďovanie jadrového zariadenia, alebo jeho výstavbu,
2. pozastaviť nakladanie s jadrovými materiálmi, s rádioaktívnymi odpadmi alebo s vyhoretým jadrovým palivom,
3. sankcie podľa tohto zákona,
			
				§:4
O:2
P:e)
B:6	Úrad ďalej e) návrh vnútroštátneho programu spolu s návrhom finančného plánu na zabezpečenie tohto vnútroštátneho programu a vydáva k týmto návrhom odborné stanovisko.			
				§:4
O:3
P:f)	Úrad pri výkone štátneho dozoru nariaďuje odstránenie nedostatkov ovplyvňujúcich jadrovú bezpečnosť, fyzickú ochranu, havarijnú pripravenosť,
			
				§:5
O:1
	Využívať jadrovú energiu možno len na základe súhlasu alebo povolenia vydaného úradom fyzickej osobe alebo právnickej osobe.
			
				§:5
O:3
P:f)	Povolenie sa vyžaduje na nakladanie s rádioaktívnymi odpadmi alebo vyhoretým jadrovým palivom,
			
				§:21
O:10
V:1
	Náklady spojené s nakladaním s rádioaktívnymi odpadmi, pri ktorých nie je známy pôvodca, alebo náklady, ktoré vynakladá držiteľ povolenia určený úradom podľa odseku 8, uhrádza Štátny fond likvidácie jadrovoenergetických zariadení a nakladania s vyhoretým jadrovým palivom a rádioaktívnymi odpadmi. 			
				§:21
O:10
V:2
	Ak sa pôvodca rádioaktívnych odpadov zistí dodatočne, je povinný uhradiť náklady vzniknuté pri nakladaní s rádioaktívnymi odpadmi tomuto fondu.			
				§:31
O:1
V:1	Úrad kontroluje dodržiavanie tohto zákona a ostatných všeobecne záväzných právnych predpisov vydaných na jeho základe, ako aj dodržiavanie rozsahu a podmienok uvedených v rozhodnutiach podľa § 4 a plnenie opatrení na odstránenie nedostatkov uvedených v protokoloch (ďalej len "inšpekčná činnosť").			
				§:31
O:1
V:2	Inšpekčnú činnosť úrad vykonáva u držiteľov povolení a u osôb, u ktorých je odôvodnený predpoklad, že využívajú jadrovú energiu na iné ako mierové účely alebo neoprávnene využívajú jadrovú energiu, alebo u osôb, u ktorých je dôvodné podozrenie, že porušujú záväzky vyplývajúce z medzinárodných zmlúv, ktoré sa týkajú mierového využívania jadrovej energie a ktorými je Slovenská republika viazaná.			
				§:31
O:1
V:3	Úrad vykonáva kontrolu aj u osôb, u ktorých vzniklo odôvodnené podozrenie z vykonávania činností v oblasti využívania jadrovej energie podľa tohto zákona bez povolenia alebo súhlasu.			
				§:31
O:2	Inšpekčnú činnosť vykonáva úrad poverenými štátnymi zamestnancami (ďalej len "inšpektor").			
				§:31
O:3
V:1	Inšpektor vykonáva inšpekčnú činnosť v štátnozamestnaneckom pomere v príslušnom odbore štátnej služby podľa osobitného predpisu) v služobnom úrade, ktorým je úrad. 			
				§:31
O:3
V:2	Inšpektor musí spĺňať predpoklad vzdelania, nadobudnúť a preukázať príslušné kompetencie a úspešne vykonať inšpektorskú skúšku, čím splní osobitný kvalifikačný predpoklad.			
				§:31
O:3
V:3	Inšpektorom v oblastiach zahŕňajúcich utajované skutočnosti môže byť len inšpektor, ktorý okrem splnenia predpokladov na inšpektora je navyše oprávnený na oboznamovanie sa s utajovanými skutočnosťami podľa osobitného predpisu.3)			
				§:31
O:15	Ak tento zákon neustanovuje inak, na výkon inšpekčnej činnosti sa vzťahujú základné pravidlá kontrolnej činnosti uvedené v osobitnom predpise.) 
			
				§:31
O:16	Inšpekčná činnosť vykonávaná spôsobom a za podmienok uvedených v odsekoch 1 až 15 a uplatňovanie právomocí úradu uvedených v § 4 ods. 1 písm. a) až e), j), k) a ods. 2 a 3 je výkonom štátneho dozoru.
			
				§:32
O:1	Ak hrozí nebezpečenstvo z omeškania alebo pri vzniku závažných skutočností dôležitých z hľadiska jadrovej bezpečnosti, fyzickej ochrany alebo havarijnej pripravenosti, úrad rozhodne o obmedzení rozsahu alebo platnosti povolenia alebo uloží držiteľovi povolenia vykonať nevyhnutné opatrenia, prípadne rozhodne o zastavení prevádzky jadrového zariadenia. 			
				§:32
O:2	Ak iný orgán rozhodne o zastavení prevádzky jadrového zariadenia z iných dôvodov, ako je ohrozenie bezpečnosti, je tento orgán povinný uhradiť držiteľovi povolenia náklady potrebné na zabezpečenie jadrovej bezpečnosti a príslušnú časť nákladov Štátnemu fondu likvidácie jadrovoenergetických zariadení a nakladania s vyhoretým jadrovým palivom a rádioaktívnymi odpadmi na vyraďovanie jadrového zariadenia, ktoré v dôsledku takéhoto rozhodnutia vznikli.			
			Zákon č. 211/2000 Z. z.
	§.2
O:1

	Osobami povinnými podľa tohto zákona sprístupňovať informácie (ďalej len "povinné osoby") sú štátne orgány, obce, vyššie územné celky, ako aj tie právnické osoby a fyzické osoby, ktorým zákon zveruje právomoc rozhodovať o právach a povinnostiach fyzických osôb alebo právnických osôb v oblasti verejnej správy, a to iba v rozsahu tejto ich rozhodovacej činnosti.			
			Vyhláška č. 30/2012 Z. z.	§:2
O:2
	S jadrovými materiálmi sa nakladá tak, aby sa
a)	účinky ionizujúceho žiarenia na obsluhu, obyvateľstvo a životné prostredie udržovali na tak nízkej úrovni, ako je možné rozumne dosiahnuť pri zohľadnení technických, ekonomických a spoločenských faktorov,
b)	zabezpečila podkritickosť,
c)	zabezpečil odvod zostatkového tepla,
d)	množstvo a aktivita rádioaktívnych odpadov udržovala na tak nízkej úrovni, ako je možné rozumne dosiahnuť pri zohľadnení technických, ekonomických a spoločenských faktorov.
			
				§:2
O:1
	Pri nakladaní s jadrovými materiálmi, rádioaktívnymi odpadmi a vyhoretým jadrovým palivom sa rešpektujú vzájomné súvislosti medzi jednotlivými krokmi nakladania s nimi od ich uloženia až po ich tvorbu.
			
				§:4
O:4
V:1	Držiteľ povolenia podľa § 5 ods. 3 písm. b) až d) zákona zodpovedá za všetky bezpečnostné aspekty jadrového zariadenia vrátane rádioaktívneho odpadu, s ktorým sa v ňom nakladá. 
			
				§:4
O:4
V:2	Ak držiteľ povolenia podľa prvej vety nakladá v jadrovom zariadení s rádioaktívnymi odpadmi, ktoré vznikli v jadrovom zariadení, vo vzťahu ku ktorému je držiteľom povolenia iná osoba,  tak v každom kroku nakladania s rádioaktívnymi odpadmi je týmito dvoma držiteľmi povolenia stanovená zodpovednosť za rádioaktívne odpady v zariadení, v ktorom sa s nimi nakladá.
			
			Zákon č. 238/2006 Z. z.	§:1
O:2	Jadrový fond sústreďuje a spravuje finančné prostriedky podľa § 7 ods. 1 určené na záverečnú časť jadrovej energetiky, na nakladanie s jadrovými materiálmi a rádioaktívnymi odpadmi, ktorých pôvodca nie je známy) a na záverečnú časť nakladania s inštitucionálnymi rádioaktívnymi odpadmi), ktoré v dostatočnom množstve a transparentným a nediskriminačným spôsobom poskytuje osobám uvedeným v § 10 ods. 1 na úhradu oprávnených nákladov vynaložených na účely podľa § 9 ods. 1 za podmienok uvedených v § 10 a v súlade so záväzkami Slovenskej republiky vyplývajúcimi z medzinárodnej dohody.31)			
				§:1
O:3	Záverečná časť jadrovej energetiky pozostáva z týchto činností:
a) ukončenie prevádzky jadrového zariadenia) na účely vyraďovania,)
 b) vyraďovanie jadrových zariadení vrátane nakladania s rádioaktívnymi odpadmi z tohto vyraďovania,
 c) ukladanie vyhoretého jadrového paliva vrátane prepravy na ukladanie,
 d) inštitucionálna kontrola) úložísk rádioaktívnych odpadov a vyhoretého jadrového paliva,
 e) skladovanie vyhoretého jadrového paliva v samostatnom jadrovom zariadení po odstavení jadrového zariadenia na účely vyraďovania jadrového zariadenia do ukončenia prevádzky jadrového zariadenia, v ktorom bolo vyhoreté jadrové palivo ožiarené a trvalo vybrané, až do jeho umiestnenia do úložiska vyhoretého jadrového paliva.			
				§:9
O:1
P:a) až i)	Finančné prostriedky jadrového fondu možno použiť na úhradu oprávnených nákladov, ktoré boli vynaložené na činnosti súvisiace so záverečnou časťou jadrovej energetiky, so záverečnou časťou nakladania s inštitucionálnym rádioaktívnym odpadom a na nakladanie s jadrovými materiálmi a rádioaktívnymi odpadmi, ktorých pôvodca nie je známy35) a to na
 a) ukončenie prevádzky jadrového zariadenia na účely vyraďovania vrátane nakladania s vyhoretým jadrovým palivom a rádioaktívnymi odpadmi z tohto ukončenia prevádzky jadrového zariadenia,
b) yyraďovanie jadrových zariadení z prevádzky vrátane nakladania s rádioaktívnymi odpadmi z tohto vyraďovania a vrátane prípravných činností po zastavení jadrového reaktora smerujúcich k ukončeniu prevádzky a k vyraďovaniu, vyraďovanie jadrových zariadení na výrobu alebo spracovanie jadrových materiálov alebo skladovanie jadrových materiálov s množstvom väčším ako jeden efektívny kg) a vyraďovanie jadrových zariadení na spracovanie, úpravu alebo skladovanie rádioaktívnych odpadov,)
 c) nakladanie s vyhoretým jadrovým palivom a rádioaktívnymi odpadmi po ukončení prevádzky jadrového zariadenia,
 d) nakladanie s jadrovými materiálmi a rádioaktívnymi odpadmi, ktorých pôvodca nie je známy,35) vrátane rádioaktívnych odpadov a jadrových materiálov pochádzajúcich z náhodných záchytov alebo z trestnej činnosti, ktorých pôvodca nie je podľa vyjadrenia vyšetrovateľa Policajného zboru Slovenskej republiky alebo ministerstva zdravotníctva známy,35)
 e) kúpu pozemkov na umiestnenie úložiska vyhoretého jadrového paliva a rádioaktívnych odpadov z vyraďovania jadrových zariadení,
f) vyhľadávanie lokalít, geologický prieskum, prípravu, projektovanie, výstavbu, uvádzanie do prevádzky, prevádzku a uzatváranie úložísk vyhoretého jadrového paliva a rádioaktívnych odpadov z vyraďovania vrátane inštitucionálnej kontroly úložísk a vrátane súvisiaceho výskumu a vývoja,
 g) správu a činnosti súvisiace so správou jadrového fondu do 1% z ročných príjmov jadrového fondu,
 h) úhradu poistného na poistenie zodpovednosti prevádzkovateľa jadrového zariadenia, ktoré je vo vyraďovaní za škody spôsobené jadrovou udalosťou,
 i) záverečnú časť nakladania s inštitucionálnym rádioaktívnym odpadom a na činnosti s tým súvisiace od podpísania dokladu o prevzatí inštitucionálneho rádioaktívneho odpadu oprávnenou organizáciou, do výšky zloženého príspevku na finančnú zábezpeku podľa § 7 ods. 1 písm. k) a l). Oprávnená organizácia predloží jadrovému fondu doklad o prevzatí inštitucionálneho rádioaktívneho odpadu.			
			Návrh zákona	Čl. II
§:3a
O:1

	(1)	Rada správcov vypracúva spoločne s právnickou osobou podľa osobitného predpisu,21) s držiteľmi súhlasu alebo povolenia22) vydaného úradom 
a)	návrh vnútroštátnej politiky nakladania s vyhoretým jadrovým palivom a s rádioaktívnym odpadom (ďalej len „vnútroštátna politika“) a
b)	návrh vnútroštátneho programu na vykonávanie politiky nakladania s vyhoretým jadrovým palivom a s rádioaktívnym odpadom
			
				Čl. II
§:3a
O:2	Vnútroštátna politika je založená na týchto zásadách:
b)	Slovenská republika má konečnú zodpovednosť za nakladanie s vyhoretým jadrovým palivom a s rádioaktívnym odpadom, ktorý sa vyprodukuje na jej území, 
b)	konečnú zodpovednosť za bezpečné a zodpovedné uloženie rádioaktívneho odpadu alebo vyhoretého jadrového paliva, ktoré sa prepraví zo Slovenskej republiky na úpravu alebo prepracovanie do členského štátu Európskej únie alebo tretej krajiny, vrátane akéhokoľvek odpadu, ktorý vznikne ako vedľajší produkt, nesie Slovenská republika, ak medzinárodná zmluva podliehajúca ratifikácii,23) ktorou je Slovenská republika viazaná, neustanoví inak,
c)	produkcia rádioaktívneho odpadu sa z hľadiska jeho aktivity i objemu udržuje na najnižšej úrovni, ktorá je reálne dosiahnuteľná, a to prostredníctvom vhodných projektových opatrení a prevádzkových postupov a postupov vyraďovania vrátane recyklácie a opätovného použitia materiálov, 
d)	zohľadňovania vzájomných závislostí medzi všetkými krokmi súvisiacimi s produkciou a nakladaním s vyhoretým jadrovým palivom a rádioaktívnym odpadom,
e)	nakladanie s vyhoretým jadrovým palivom a rádioaktívnym odpadom musí byť bezpečné, a to aj z dlhodobého hľadiska s pasívnymi bezpečnostnými prvkami,
f)	vykonávanie opatrení sa musí riadiť odstupňovaným prístupom, 
g)	náklady na nakladanie s vyhoretým jadrovým palivom a rádioaktívnym odpadom znáša ten, kto ich vyprodukoval,
h)	zdokumentovania rozhodovacieho procesu, ktorý je založený na dôkazoch vo všetkých fázach nakladania s vyhoretým jadrovým palivom a s rádioaktívnym odpadom.
			
				Čl. II
§:3a
O:3	Vnútroštátny program dokumentuje, určuje podrobnosti a opatrenia na zabezpečenie trvalo udržateľnej a dlhodobej vnútroštátnej politiky, pričom zahŕňa: 
a)	celkové ciele vnútroštátnej politiky Slovenskej republiky týkajúce sa záverečnej časti mierového využívania jadrovej energie, nakladania s vyhoretým jadrovým palivom a s rádioaktívnym odpadom, 
b)	významné medzníky a jasné časové rámce na dosiahnutie týchto medzníkov s ohľadom na všeobecné  ciele vnútroštátnej politiky, 
c)	inventár vyhoretého jadrového paliva a rádioaktívneho odpadu a odhady budúceho množstva vrátane rádioaktívneho odpadu vyprodukovaného počas vyraďovania jadrových zariadení z prevádzky; v inventári sa uvedie množstvo rádioaktívneho odpadu a vyhoretého jadrového paliva a miesto, kde sa nachádza, v súlade s príslušnou klasifikáciou rádioaktívneho odpadu, 
d)	koncepcie alebo plány a technické riešenia pre nakladanie s vyhoretým jadrovým palivom a rádioaktívnym odpadom od vzniku po uloženie, 
e)	koncepcie alebo plány na obdobie životnosti úložiska, ktoré nasleduje po jeho uzatvorení, vrátane obdobia, počas ktorého sa ponechá primeraná kontrola a prostriedky, ktoré budú použité na zachovanie znalostí o zariadení v dlhodobom časovom horizonte, 
f)	výskum, vývoj a demonštračné činnosti, ktoré sú potrebné na realizáciu riešení pre nakladanie s vyhoretým jadrovým palivom a s rádioaktívnym odpadom, 
g)	stanovenie zodpovednosti za implementáciu vnútroštátneho programu a kľúčové ukazovatele na monitorovanie pokroku smerom k jeho implementácii, 
h)	posúdenie nákladov na vnútroštátny program a základné východiská a predpoklady pre toto posúdenie, ktoré musí obsahovať aj zohľadnenie časového hľadiska, 
i)	systém financovania plnenia vnútroštátneho programu, 
j)	systém informovania verejnosti o nakladaní s vyhoretým jadrovým palivom a s rádioaktívnym odpadom, 
k)	dohody uzavreté s členskými štátmi Európskej únie alebo tretími krajinami o nakladaní s vyhoretým jadrovým palivom alebo s rádioaktívnym odpadom, ako aj o využívaní úložísk, pokiaľ takéto dohody existujú a boli uzavreté po vyjadrení Európskej komisie.24)			
				Čl. II
§:3a
O:4	(4)	Vnútroštátny program sa zaoberá aj nasledujúcimi aspektmi súvisiacimi so záverečnou časťou mierového využívania jadrovej energie a obsahuje tieto podklady, činnosti a dokumenty:
a)	vecný a časový plán činností súvisiacich so záverečnou časťou mierového využívania jadrovej energie najmenej v rozsahu zodpovedajúcom požiadavkám na obsah koncepčného plánu vyraďovania,25)
b)	technický a technologický postup činností súvisiacich so záverečnou časťou mierového využívania jadrovej energie,
c)	návrh plánu finančného zabezpečenia v členení na ročné, strednodobé a dlhodobé obdobia realizácie vrátane proporcionality medzi jednotlivými podúčtami podľa § 8,
d)	predpokladané vplyvy príspevkov podľa § 7 ods. 1 písm. a) a odvodov podľa § 7 ods. 1 písm. b) na ceny elektriny, ceny ostatných tovarov a služieb, na hospodársky a sociálny rozvoj krajiny v jednotlivých rokoch realizácie vnútroštátneho programu,
e)	predpokladané vplyvy príspevkov podľa § 7 ods. 1 písm. a) a odvodov podľa § 7 ods. 1 písm. b) na konkurencieschopnosť výrobcov elektriny v jadrových zariadeniach na trhu s elektrinou v Slovenskej republike, vnútornom trhu s elektrinou v Európskej únii a na relevantných zahraničných trhoch s elektrinou,
f)	vplyv navrhovaného vnútroštátneho programu na vyváženosť, bezpečnosť a prevádzkovú spoľahlivosť energetickej sústavy Slovenskej republiky a Európskej únie,
g)	návrh plánu finančného zabezpečenia nákladov na správu jadrového fondu na celé obdobie vnútroštátneho programu,
h)	stanoviská orgánov štátnej správy v oblasti verejného zdravotníctva z hľadiska radiačnej ochrany a ochrany zdravia pri práci k navrhovanému vnútroštátnemu programu podľa osobitného predpisu26) a stanovisko Ministerstva životného prostredia Slovenskej republiky (ďalej len „ministerstvo životného prostredia“) z hľadiska vplyvov realizácie vnútroštátneho programu na životné prostredie.27)
			
				Čl. II
§:3a
O:5
V:1	Rada správcov predkladá ministerstvu na prerokovanie a schválenie návrh vnútroštátnej politiky a návrh vnútroštátneho programu vypracovaných podľa odsekov 2 až 4 a každých šesť rokov návrh ich aktualizácie spolu so stanoviskom úradu.28) 
			
				Čl. II
§:3a
O:5
V:2	Ministerstvom schválený návrh vnútroštátnych programov predkladá vláde na schválenie. Ministerstvo zasiela vnútroštátnu politiku a vnútroštátny program schválený vládou Európskej komisii prvýkrát do 23. augusta 2015, poskytuje jej v spolupráci s úradom a jadrovým fondom potrebné vysvetlenia v lehote do šiestich mesiacov od kedy o ne Európska komisia požiada a informuje o akejkoľvek zmene urobenej vo vnútroštátnej politike a vnútroštátnom programe.			
				Čl. II
§:3a
O:6
	Rada správcov vypracúva spoločne s právnickou osobou podľa osobitného predpisu,21) s držiteľmi súhlasu alebo povolenia22) vydaného úradom správu o plnení vnútroštátneho programu na vykonávanie politiky nakladania s vyhoretým jadrovým palivom a rádioaktívnym odpadom raz ročne za predchádzajúci rok a predkladá ho ministerstvu na schválenie spolu so stanoviskom úradu. 			
Č:5
O:2	Členské štáty zabezpečia, aby sa vnútroštátny rámec spravoval a v prípade potreby zlepšil so zreteľom na prevádzkové 
skúsenosti, poznatky získané v rozhodovacom procese, ako sa uvádza v článku 4 ods. 3 písm. f), a rozvoj príslušných technológií a výskumu.	N	Návrh zákona	§:4
O:1
P:o)

	Úrad udržiava, spravuje a zdokonaľuje výkon štátneho dozoru nad jadrovou bezpečnosťou vrátane nakladania s rádioaktívnym odpadom a s vyhoretým jadrovým palivom na základe prevádzkových skúseností, poznatkov získaných z analýz bezpečnosti prevádzkovaných jadrových zariadení, vývoja technológií a výsledkov výskumu v oblasti jadrovej bezpečnosti.	Ú		
			Zákon č. 541/2004 Z. z.	§:5
O:5
V:1
	Úrad môže všetky povolenia a súhlasy viazať na splnenie podmienok v súvislosti s jadrovou bezpečnosťou, fyzickou ochranou, zabezpečovaním kvality, odbornou spôsobilosťou alebo havarijnou pripravenosťou.
			
			Návrh zákona	§:5
O:5
V:2
	Tieto podmienky môže úrad zmeniť, ak sa zmenia okolnosti dôležité z hľadiska jadrovej bezpečnosti, fyzickej ochrany alebo havarijnej pripravenosti, za ktorých bolo rozhodnutie vydané, prípadne na základe nových poznatkov vedy a techniky  a pri uplatňovaní spätnej väzby z medzinárodných skúseností z udalostí na jadrových zariadeniach v zahraničí alebo na odôvodnenú písomnú žiadosť držiteľa súhlasu alebo povolenia.			
			Zákon č. 541/2004 Z. z.	§:10
O:1
P:r
	Držiteľ povolenia je povinný v rozsahu súhlasu alebo povolenia zabezpečiť systematickú analýzu prevádzkových udalostí a skúseností, vývoja medzinárodných bezpečnostných štandardov a nových vedomostí získaných prostredníctvom výskumu a vývoja a tieto používať na zlepšovanie bezpečnosti svojho jadrového zariadenia a svojej činnosti.			
				§:23
O:2
P:b)
	Držiteľ povolenia je povinný plniť oznamovacie povinnosti vo vzťahu k úradu, ako aj nepretržite plniť a pravidelne vyhodnocovať požiadavky na jadrovú bezpečnosť za účelom zvyšovania jadrovej bezpečnosti na najvyššiu rozumne dosiahnuteľnú úroveň pri uplatňovaní kultúry bezpečnosti, ktorou sa rozumejú hodnoty a zásady správania sa držiteľa povolenia a jeho zamestnancov schválené štatutárnym orgánom a pochopené a podporované všetkými zamestnancami, ktoré zabezpečia prioritu jadrovej bezpečnosti nad všetkým ostatným			
				§:23
O:2
P:o)	Držiteľ povolenia je povinný vyhodnocovať prevádzkové skúsenosti za účelom identifikácie skrytého narušenia úrovne jadrovej bezpečnosti alebo potenciálnych prekurzorov a možných trendov k znižovaniu jadrovej bezpečnosti alebo bezpečnostných rezerv
			
Č:6
O:1	Každý členský štát ustanoví a zachováva príslušný regulačný orgán v oblasti nakladania s vyhoretým palivom 
a rádioaktívnym odpadom.	N	Zákon č. 575/2001 Z. z.	§:29
O:1	Úrad jadrového dozoru Slovenskej republiky je ústredným orgánom štátnej správy pre oblasť jadrového dozoru.
	Ú		
				§:29
O:2
V:1
	Úrad jadrového dozoru Slovenskej republiky zabezpečuje výkon štátneho dozoru nad jadrovou bezpečnosťou jadrových zariadení vrátane nakladania s rádioaktívnymi odpadmi a vyhoretým palivom a ďalšími fázami palivového cyklu, nad jadrovými materiálmi vrátane ich kontroly a evidencie, ako aj nad fyzickou ochranou jadrových zariadení a jadrových materiálov zabezpečovanou držiteľom príslušného povolenia.
			
				§:29
O:2
V:2
	Zabezpečuje posudzovanie zámerov programu využitia jadrovej energie a kvality vybraných zariadení a prístrojov jadrovej techniky a záväzky Slovenskej republiky vyplývajúce z medzinárodných zmlúv týkajúce sa jadrovej bezpečnosti jadrových zariadení a nakladania s jadrovými materiálmi.			
			Zákon č. 541/2004 Z. z.	§:4
O:1
P:a)	Úrad vykonáva štátny dozor nad jadrovou bezpečnosťou jadrových zariadení,			
				§:4
O:2
P:b)	Úrad ďalej ukladá
1. znížiť výkon alebo pozastaviť prevádzku alebo vyraďovanie jadrového zariadenia, alebo jeho výstavbu,
2. pozastaviť nakladanie s jadrovými materiálmi, s rádioaktívnymi odpadmi alebo s vyhoretým jadrovým palivom,
3. sankcie podľa tohto zákona,
 			
				§:4
O:2
P:c)	Úrad ďalej určuje
1. nového držiteľa povolenia na nakladanie s jadrovými materiálmi a s rádioaktívnymi odpadmi, pri ktorých nie je známy pôvodca alebo pôvodca nie je schopný s jadrovými materiálmi alebo s rádioaktívnymi odpadmi bezpečne nakladať,
2. povinnosť inému držiteľovi príslušného povolenia vstúpiť do práv a povinností týkajúcich sa bezpečného nakladania s jadrovými materiálmi alebo rádioaktívnymi odpadmi toho držiteľa povolenia, ktorého povolenie zaniklo z dôvodov uvedených v § 9 ods. 4, vrátane možnosti čiastočného alebo úplného odobratia jadrových materiálov alebo rádioaktívnych odpadov tomuto držiteľovi povolenia, 
			
			Zákon č. 355/2007 Z. z.	§:5
O:5	Úrad verejného zdravotníctva v oblasti radiačnej ochrany
a) rozhoduje o návrhoch podľa § 13 ods. 5 písm. a),
b) určuje podmienky na vykonávanie činností vedúcich k ožiareniu, činností dôležitých z hľadiska radiačnej ochrany a na uvoľňovanie rádioaktívnych látok a rádioaktívne kontaminovaných predmetov a materiálov spod administratívnej kontroly,
c) určuje medzné dávky na optimalizáciu radiačnej ochrany pre jednotlivé činnosti vedúce k ožiareniu a jednotlivé zdroje ionizujúceho žiarenia,
d) vydáva povolenia na činnosti vedúce k ožiareniu podľa § 45 ods. 2 a 6,
e) vydáva povolenia na uvoľňovanie rádioaktívnych látok a rádioaktívne kontaminovaných predmetov spod administratívnej kontroly, ak vznikli alebo sa používali pri činnostiach vedúcich k ožiareniu vykonávaných na základe povolenia úradu verejného zdravotníctva (§ 45 ods. 5),
f) vydáva povolenia na činnosti dôležité z hľadiska radiačnej ochrany podľa § 45 ods. 4,
g) vykonáva štátny zdravotný dozor v jadrových zariadeniach a na pracoviskách, na ktorých sa vykonávajú činnosti, na ktoré vydal povolenie,
h) v Trnavskom kraji a Trenčianskom kraji vykonáva štátny zdravotný dozor a v územných obvodoch týchto krajov vydáva povolenia na činnosti vedúce k ožiareniu podľa § 45 ods. 3 a rozhoduje o návrhoch podľa § 13 ods. 5 písm. b),
i) nariaďuje opatrenia na predchádzanie vzniku ochorení a iných porúch zdravia v dôsledku ožiarenia ionizujúcim žiarením podľa § 12 ods. 1 písm. d) a ods. 5, ak ich treba vykonať v rozsahu presahujúcom územnú pôsobnosť regionálneho úradu verejného zdravotníctva a v územných obvodoch Trnavského kraja a Trenčianskeho kraja,
j) vykonáva monitorovanie radiačnej situácie a zber údajov na území Slovenskej republiky na účely hodnotenia ožiarenia a hodnotenia vplyvu žiarenia na verejné zdravie a v spolupráci s Ministerstvom vnútra Slovenskej republiky, Ministerstvom dopravy, výstavby a regionálneho rozvoja Slovenskej republiky, Ministerstvom obrany Slovenskej republiky, Ministerstvom životného prostredia Slovenskej republiky, Ministerstvom školstva, vedy, výskumu a športu Slovenskej republiky, Ministerstvom pôdohospodárstva a rozvoja vidieka Slovenskej republiky a Ministerstvom hospodárstva Slovenskej republiky vytvára radiačnú monitorovaciu sieť a zabezpečuje a riadi činnosti radiačnej monitorovacej siete,
k) vydáva smernice a návody na zabezpečenie radiačnej ochrany pri vykonávaní činností vedúcich k ožiareniu, činností dôležitých z hľadiska radiačnej ochrany a pri uvoľňovaní rádioaktívnych látok a rádioaktívne kontaminovaných predmetov spod administratívnej kontroly,
l) vedie register činností vedúcich k ožiareniu, na ktoré vydal povolenie úrad verejného zdravotníctva alebo regionálny úrad verejného zdravotníctva a činností vedúcich k ožiareniu, ktoré zaevidoval na základe oznámenia,
m) vedie centrálny register zdrojov ionizujúceho žiarenia a centrálny register dávok,
n) vydáva osobné radiačné preukazy externým pracovníkom,
o) poskytuje odborné usmernenia a informácie osobám, ktoré prišli do kontaktu s rádioaktívnym žiaričom alebo boli ožiarené,
p) poskytuje informácie verejnosti o radiačnej situácii, ohrození verejného zdravia a možnom ožiarení, o rizikách spôsobených ožiarením a o opatreniach a zásahoch na zníženie ožiarenia pri radiačných haváriách,
q) vyhľadáva pracoviská a zariadenia, na ktorých sa môžu vyskytnúť opustené rádioaktívne žiariče alebo zvýšené prírodné ionizujúce žiarenie a ich prevádzkovateľom poskytuje informácie o rizikách a požiadavkách na zabezpečenie radiačnej ochrany a kontroluje ich dodržiavanie,
r) spolupracuje s Komisiou a príslušnými orgánmi a inštitúciami členských štátov a zastupuje Slovenskú republiku v medzinárodných organizáciách.			
Č:6
O:2	Členské štáty zabezpečia, aby bol príslušný regulačný orgán funkčne oddelený od iných orgánov alebo organizácií zaoberajúcich sa podporou alebo využívaním jadrovej energie alebo rádioaktívnych materiálov vrátane výroby elektrickej energie a rádioizotopových aplikácií, alebo nakladaním s vyhoretým palivom a rádioaktívnym odpadom, s cieľom zabezpečiť skutočnú nezávislosť od neprimeraného vplyvu na jeho regulačnú funkciu.	N	Zákon č. 575/2001 Z. z.	§:22
O:4
V:1
	Na čele ostatných ústredných orgánov štátnej správy uvedených v § 21 písm. d) až i) je predseda, ktorého vymenúva a odvoláva vláda. 
			
				§:22
O:4
V:2
	Predseda je za výkon svojej funkcie zodpovedný vláde. 
			
				§:29
O:1
	Úrad jadrového dozoru Slovenskej republiky je ústredným orgánom štátnej správy pre oblasť jadrového dozoru.
			
				§:35
O:1
	Ministerstvá a ostatné ústredné orgány štátnej správy sú právnické osoby.			
				§:35 
O:2
	Ministerstvá a ostatné ústredné orgány štátnej správy sa podieľajú na tvorbe jednotnej štátnej politiky v jednotlivých oblastiach, uskutočňujú túto politiku, vykonávajú v rozsahu svojej pôsobnosti štátnu správu a plnia ďalšie úlohy ustanovené v ústavných zákonoch, zákonoch a iných všeobecne záväzných právnych predpisoch.			
				§:35
O:4
	Ministerstvá a ostatné ústredné orgány štátnej správy v rozsahu vymedzenej pôsobnosti zabezpečujú aj úlohy súvisiace s dojednávaním a vykonávaním medzinárodných zmlúv, s rozvojom medzištátnych vzťahov a medzinárodnej spolupráce vrátane úloh, ktoré pre Slovenskú republiku vyplývajú z medzinárodných zmlúv, ako aj z jej členstva v medzinárodných organizáciách.			
			Zákon č. 523/2004 Z. z.	§:9
O:1
V:1	Príjmy štátneho rozpočtu a výdavky štátneho rozpočtu sú organizačne usporiadané do kapitol. 			
				§:9
O:1
V:2
P:j)	Kapitolu tvorí rozpočet ostatných ústredných orgánov štátnej správy, ktoré nie sú zapojené na rozpočet príslušného ministerstva,			
Č:6
O:3	Členské štáty zabezpečia, aby mal príslušný regulačný orgán zákonné právomoci a  ľudské a finančné zdroje potrebné na plnenie svojich povinností súvisiacich s vnútroštátnym rámcom opísaným v  článku 5 ods. 1 písm. b), c) d) a e)	N	Zákon č. 541/2004 Z. z. 

	§:3
O:5
V:1
	Pri využívaní jadrovej energie sa musí dosiahnuť taká úroveň jadrovej bezpečnosti, spoľahlivosti, bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci a bezpečnosti technických zariadení, ochrany zdravia pred ionizujúcim žiarením,2) fyzickej ochrany, havarijnej pripravenosti a ochrany pred požiarmi, aby riziko ohrozenia života, zdravia, pracovného alebo životného prostredia bolo podľa dostupných znalostí také nízke, aké možno rozumne dosiahnuť, pričom nesmú byť prekročené limity ožiarenia.2)
			
				§:3
O:5
V:2
	Pri získaní nových významných informácií o riziku a dôsledkoch využívania jadrovej energie sa musí uvedená úroveň prehodnotiť a musia sa prijať potrebné opatrenia na splnenie podmienok podľa tohto zákona.
			
				§:4
O:1
P:a)
	Úrad vykonáva štátny dozor nad jadrovou bezpečnosťou jadrových zariadení tak, aby verejnosť a medzinárodné spoločenstvo boli uistené, že jadrová bezpečnosť vo všetkých aspektoch využívania jadrovej energie má náležitú prioritu.			
				§:31
O:1
V:1
	Úrad kontroluje dodržiavanie tohto zákona a ostatných všeobecne záväzných právnych predpisov vydaných na jeho základe, ako aj dodržiavanie rozsahu a podmienok uvedených v rozhodnutiach podľa § 4 a plnenie opatrení na odstránenie nedostatkov uvedených v protokoloch (ďalej len "inšpekčná činnosť").
			
				§:31
O:1
V:2
	Inšpekčnú činnosť úrad vykonáva u držiteľov povolení a u osôb, u ktorých je odôvodnený predpoklad, že využívajú jadrovú energiu na iné ako mierové účely alebo neoprávnene využívajú jadrovú energiu, alebo u osôb, u ktorých je dôvodné podozrenie, že porušujú záväzky vyplývajúce z medzinárodných zmlúv, ktoré sa týkajú mierového využívania jadrovej energie a ktorými je Slovenská republika viazaná.			
				§:31
O:1
V:3
	Úrad vykonáva kontrolu aj u osôb, u ktorých vzniklo odôvodnené podozrenie z vykonávania činností v oblasti využívania jadrovej energie podľa tohto zákona bez povolenia alebo súhlasu.
			
				§:31
O:2	Inšpekčnú činnosť vykonáva úrad poverenými štátnymi zamestnancami (ďalej len "inšpektor")			
				§:31
O:3
V:1
	Inšpektor vykonáva inšpekčnú činnosť v štátnozamestnaneckom pomere v príslušnom odbore štátnej služby podľa osobitného predpisu34) v služobnom úrade, ktorým je úrad.
			
				§:31
O:3
V:2
	Inšpektor musí spĺňať predpoklad vzdelania, nadobudnúť a preukázať príslušné kompetencie a úspešne vykonať inšpektorskú skúšku, čím splní osobitný kvalifikačný predpoklad.
			
				§:31
O:3
V:3	Inšpektorom v oblastiach zahŕňajúcich utajované skutočnosti môže byť len inšpektor, ktorý okrem splnenia predpokladov na inšpektora je navyše oprávnený na oboznamovanie sa s utajovanými skutočnosťami podľa osobitného predpisu.3)
			
				§:31
O:9
	Inšpektor sa pri výkone inšpekčnej činnosti preukazuje preukazom inšpektora.
			
				§:31
O:10
V:1
	Inšpekčná činnosť sa môže vykonávať len spôsobom, ktorý neohrozuje zdravie a bezpečnosť ľudí a životné prostredie.
			
				§:34
O:1
	Úrad uloží pokutu až do 2 000 000 eur držiteľovi povolenia, ktorý poruší ustanovenie § 3 ods. 2, 7, 8 alebo 10.			
				§:34
O:2
	Úrad uloží pokutu až do 1 000 000 eur právnickej osobe, ktorá poruší ustanovenie § 3 ods. 6.			
				§:34
O:3
	Úrad uloží pokutu až do 332 000 eur držiteľovi povolenia za porušenie povinností vyplývajúcich mu z § 10 alebo za nedodržanie podmienok uvedených v povolení alebo v súhlase alebo za nevykonanie opatrení v určených lehotách uložených rozhodnutím úradu alebo nevykonanie opatrenia inšpektora na odstránenie nedostatkov podľa § 31 ods. 11 písm. h).
			
				§:34
O:4
	Úrad uloží pokutu až do 33 200 eur právnickej osobe za nesplnenie povinností uložených v § 3 ods. 11 a 12, § 12 ods. 2 a 3 a v § 33 ods. 3.			
				§:34
O:5
	Úrad uloží pokutu až do 16 597 eur  držiteľovi povolenia za neoznámenie informácií významných pre výkon štátneho dozoru alebo za neoznámenie skutočností dôležitých z hľadiska jadrovej bezpečnosti, fyzickej ochrany, havarijného plánovania alebo za zaradenie zamestnanca na výkon činností, pre ktoré nespĺňa podmienku odbornej spôsobilosti alebo osobitnej odbornej spôsobilosti.
			
				§:34
O:6
V:1
	Priestupku sa dopustí fyzická osoba, ktorá poruší ustanovenie § 3 ods. 6 alebo nesplní povinnosti uložené v § 3 ods. 11 a 12, v § 12 ods. 2 a 3 a v § 33 ods. 3.
			
				§:34
O:6
V:2
	Úrad uloží za tieto priestupky pokutu do 3 320 eur.
			
				§:34
O:7
	Tomu, kto nevykonal v určenej lehote nápravu nedostatkov, za ktoré mu bola uložená pokuta, možno uložiť ďalšiu pokutu až do výšky dvojnásobku pokuty, ktorú je možné podľa odsekov 1 až 5 uložiť.			
				§:34
O:9
V:1
	Pri ukladaní pokuty a určení jej výšky podľa odsekov 1 až 5 sa prihliada najmä na závažnosť, spôsob, čas trvania a možné následky porušenia povinností, na spoluprácu a prístup dozorovaných subjektov alebo dotknutých fyzických osôb alebo právnických osôb pri odstraňovaní následkov nedostatkov a k prijatým opatreniam.			
				§:34
O:9
V:2
	V odôvodnených prípadoch môže úrad od uloženia pokuty upustiť.			
				§:34a
O:1
	Držiteľ povolenia podľa § 5 ods. 3 je povinný platiť na príslušný rok ročný príspevok na výkon štátneho dozoru (ďalej len ročný príspevok).
			
				§:34a
O:2
	Ročný príspevok sa platí v príslušnom roku podľa údajov za predchádzajúci rok, pričom k zmenám základu na výpočet ročného príspevku, ku ktorým dôjde počas predchádzajúceho roka, sa neprihliada, ak tento zákon neustanovuje inak.			
				§:34a
O:3
	Ak je právnická osoba alebo fyzická osoba držiteľom viacerých druhov povolení podľa § 5 ods. 3, je takýto držiteľ povolenia povinný platiť ročný príspevok za každú činnosť, na ktorú mu bolo vydané povolenie.			
				§:34a
O:4
	Ročný príspevok za uvádzanie jadrového zariadenia
do prevádzky a prevádzku jadrového zariadenia
[§ 5 ods. 3 písm. b) a c)] podľa druhu jadrového zariadenia
je
a) 766,76 eura za každý MWt nominálneho inštalovaného tepelného výkonu ustanoveného k 1. januáru predchádzajúceho roka, pre jadrové zariadenie podľa § 2 písm. g) prvého bodu; ak došlo k trvalému zníženiu nominálneho inštalovaného tepelného výkonu na nulovú úroveň a tento stav trvá k 1. januáru predchádzajúceho roka, nominálnym inštalovaným tepelným výkonom sa rozumie najvyšší projektovaný výkon pred jeho trvalým znížením na nulovú úroveň,
b) 36,51 eura za každý palivový článok skladovaný ku koncu predchádzajúceho roka pre jadrové zariadenie podľa § 2 písm. g) tretieho bodu,
c) 41,99 eura za každý GBq aktivity rádioaktívnych odpadov upravených na uloženie v priebehu predchádzajúceho roka v jadrovom zariadení podľa § 2 písm. f) štvrtého bodu,
d) 91,28 eura za každý vláknobetónový kontajner uložený v priebehu predchádzajúceho roka v jadrovom zariadení podľa § 2 písm. g) štvrtého bodu,
e) 6,22 eura za každý TBq maximálnej projektovej aktivity skladovaných rádioaktívnych odpadov ustanovenej k 1. januáru predchádzajúceho roka, pre jadrové zariadenie podľa § 2 písm. g) štvrtého bodu,			
				§:34a
O:5	(5) Ročný príspevok za stavbu jadrového zariadenia [§ 5 ods. 3 písm. a)] podľa druhu jadrového zariadenia 
a) pre jadrové zariadenie podľa § 2 písm. f) prvého bodu je 1,5 násobok sumy príspevku podľa odseku 4 písm. a); nominálnym inštalovaným tepelným výkonom sa na účely tohto zákona rozumie projektovaný nominálny inštalovaný tepelný výkon,
b) pre jadrové zariadenia podľa § 2 písm. f) tretieho bodu a štvrtého bodu, okrem jadrového zariadenia podľa odseku 4 písm. e), je vo výške podľa odseku 4 písm. b), c), d); stavom ku koncu predchádzajúceho roka sa na účely tohto zákona rozumie predpokladaný stav k 31. decembru roka, v ktorom uplynie dvanásť mesiacov prevádzky jadrového zariadenia.			
				§:34a
O:6	Ročný príspevok za etapu vyraďovania jadrového zariadenia [§ 5 ods. 3 písm. d)] podľa druhu jadrového zariadenia je
a) 107 346,40 eura za etapu vyraďovania jadrového zariadenia jadrová elektráreň A1 v Jaslovských Bohuniciach,
 b) b) 527 147, 50 eur za etapu vyraďovania jadrového zariadenia jadrová elektráreň V1 v Jaslovských Bohuniciach,
c) 5% ročného príspevku podľa odseku 4 písm. b), pričom sa stavom ku koncu roka rozumie stav k 31. decembru roka, ktorý predchádza roku, v ktorom nadobudlo právoplatnosť povolenie na etapu vyraďovania,
d) 5% ročného príspevku podľa odseku 4 písm. c), pričom sa berie do úvahy príspevok v roku, v ktorom bola dosiahnutá maximálna aktivita,
e) 5% ročného príspevku podľa odseku 4 písm. e).			
				§:34a
O:7	Ročný príspevok za inštitucionálnu kontrolu jadrového zariadenia podľa § 2 písm. f) štvrtého bodu [§ 5 ods. 3 písm. e)] je 5 000 eur.
			
				§:34a
O:8	Ročný príspevok za činnosti podľa § 5 ods. 3 písm. f) až n) je 182,56 eura.			
				§:34a
O:9
V:1
	Povinnosť držiteľa povolenia platiť ročný príspevok vzniká prvým dňom kalendárneho mesiaca nasledujúceho po mesiaci, v ktorom nadobudlo právoplatnosť toto povolenie.			
				§:34a
O:9
V:2
	Povinnosť držiteľa povolenia, ktorý bol držiteľom povolenia aj v predchádzajúcom roku a je aj naďalej držiteľom povolenia v príslušnom roku, platiť ročný príspevok vzniká 1. januára príslušného kalendárneho roka.
			
				§:34a
O:10
	Držiteľ povolenia je povinný zaplatiť ročný príspevok v štyroch rovnakých splátkach, a to do 15. dňa prvého mesiaca kalendárneho štvrťroka; táto povinnosť sa nevzťahuje na odsek 11.
			
				§:34a
O:11
	Ak ročný príspevok neprevyšuje sumu 331,93 eura, platí sa jednou splátkou do 15. januára príslušného kalendárneho roka.
			
				§:34a
O:12
V:1
	Držiteľ povolenia, ktoré nadobudlo právoplatnosť v priebehu kalendárneho roka, zaplatí za tento kalendárny rok pomernú časť ročného príspevku, a to do 15. dňa kalendárneho mesiaca, v ktorom mu táto povinnosť vznikla.			
				§:34a
O:12
V:2
	Ak pomerná časť ročného príspevku neprevyšuje 331,93 eura, platí sa jednou splátkou, inak sa postupuje podľa odseku 10.
			
				§:34a
O:13
V:1
	Držiteľ povolenia, ktorému v priebehu kalendárneho roka bolo povolenie zrušené, povolenie mu zaniklo alebo bolo nahradené iným druhom povolenia, platí za tento kalendárny rok pomernú časť ročného príspevku.			
				§:34a
O:13
V:2
	Zaplatenú čiastku, ktorá prevyšuje pomernú časť ročného príspevku, úrad vráti do 15 pracovných dní od zániku povolenia alebo odo dňa právoplatnosti jeho zrušenia.
			
				§:34a
O:14
	Pomerná časť ročného príspevku podľa odsekov 12 a 13 sa vypočíta ako 1/12 ročného príspevku vynásobená počtom kalendárnych mesiacov, v ktorých bolo alebo bude povolenie právoplatné.			
				§:34a
O:15
	Povinnosť platiť ročný príspevok zaniká prvým dňom mesiaca nasledujúceho po mesiaci, v ktorom nadobudlo právoplatnosť rozhodnutie o zrušení povolenia alebo v ktorom povolenie zaniklo.
			
				§:35a
O:1
	Ročný príspevok alebo jeho splátka alebo pomerná časť ročného príspevku alebo jej splátka sa považujú za zaplatené dňom, keď boli pripísané na úradom určený príjmový účet v Štátnej pokladnici.
			
				§:35a
O:2
V:1
	Ak ročný príspevok alebo jeho splátka alebo pomerná časť ročného príspevku alebo jej splátka neboli zaplatené riadne a včas, je držiteľ povolenia podľa § 34a ods. 1 povinný zaplatiť úrok z omeškania z dlžnej sumy za každý deň omeškania vo výške základnej úrokovej miery Európskej centrálnej banky platnej k prvému dňu omeškania.
			
				§:35a
O:2
V:2
	Úrad nie je povinný vymáhať úrok z omeškania, ak neprevyšuje 50 eur.
			
				§:35a
O:3
V:1
	Ročný príspevok, splátky ročného príspevku, pomerná časť ročného príspevku, splátka pomernej časti ročného príspevku a úroky z omeškania sú príjmom štátneho rozpočtu.			
				§:35a
O:3
V:2
	Ročný príspevok, splátky ročného príspevku, pomernú časť ročného príspevku, splátky pomernej časti ročného príspevku a úroky z omeškania vyberá úrad. 
			
			Zákon č. 523/2004 Z. z.	§:9
O:1
V:1
	Príjmy štátneho rozpočtu a výdavky štátneho rozpočtu sú organizačne usporiadané do kapitol. 

				§:9
O:1
P:j)
	Kapitolu tvorí rozpočet
ostatných ústredných orgánov štátnej správy, ktoré nie sú zapojené na rozpočet príslušného ministerstva.
			
Č:7
O:1	Členské štáty zabezpečia, aby hlavnú zodpovednosť za bezpečnosť zariadení pre nakladanie s vyhoretým palivom a rádioaktívnym odpadom a/alebo súvisiacich  činností niesli držitelia licencií. Túto zodpovednosť nie je možné delegovať.	N	Zákon č. 541/2004 Z. z.	§:23
O:1
V:1
	Držiteľ povolenia zodpovedá za splnenie požiadaviek na jadrovú bezpečnosť. 
	Ú		
				§:23
O:1
V:2	Tejto zodpovednosti sa nemôže zbaviť.
			
				§:20
O:1
V:1	Držiteľ povolenia na prevádzku je povinný po ukončení prevádzky jadrového zariadenia zabezpečiť vyraďovanie.			
				§:20
O:1
V:2	Držiteľ povolenia na etapu vyraďovania zodpovedá za vyraďovanie.			
				§:21
O:1	Za bezpečné nakladanie s rádioaktívnymi odpadmi pred ich prevzatím na úložisko zodpovedá pôvodca rádioaktívnych odpadov.			
Č:7
O:2	Členské štáty zabezpečia, aby sa vo vnútroštátnom rámci od držiteľov licencií vyžadovalo, aby pod regulačnou kontrolou príslušného regulačného orgánu pravidelne, systematicky a overiteľným spôsobom hodnotili a overovali bezpečnosť zariadenia pre nakladanie s rádioaktívnym odpadom a vyhoretým palivom alebo súvisiacej  činnosti a aby túto bezpečnosť v primerane dosiahnuteľnej miere neustále zlepšovali. To sa dosahuje prostredníctvom vhodného posúdenia 
bezpečnosti, iných argumentov a dôkazov.	N	Zákon č. 541/2004 Z. z. 

	§:23
O:2
P:b)

§:23
O:2
P: e)
	Držiteľ povolenia je povinný plniť oznamovacie povinnosti vo vzťahu k úradu, ako aj nepretržite plniť a pravidelne vyhodnocovať požiadavky na jadrovú bezpečnosť za účelom zvyšovania jadrovej bezpečnosti na najvyššiu rozumne dosiahnuteľnú úroveň pri uplatňovaní kultúry bezpečnosti, ktorou sa rozumejú hodnoty a zásady správania sa držiteľa povolenia a jeho zamestnancov schválené štatutárnym orgánom a pochopené a podporované všetkými zamestnancami, ktoré zabezpečia prioritu jadrovej bezpečnosti nad všetkým ostatným.
Držiteľ povolenia je povinný počas prevádzky a počas etapy vyraďovania jadrového zariadenia zvyšovať jadrovú bezpečnosť na najvyššiu rozumne dosiahnuteľnú úroveň a vykonávať pravidelné, komplexné a systematické hodnotenie jadrovej bezpečnosti s prihliadnutím na aktuálny stav poznatkov v oblasti hodnotenia jadrovej bezpečnosti a prijímať opatrenia na odstránenie zistených nedostatkov a na elimináciu ich výskytu v budúcnosti,

				§:23
O:2
P:f)
	Držiteľ povolenia je povinný vykonávať hodnotenie jadrovej bezpečnosti podľa písmena e) v intervaloch a v rozsahu ustanovenom všeobecne záväzným právnym predpisom, ktorý vydá úrad,
			
				§:23
O:5
P:e)
	Úrad vydá všeobecne záväzný právny predpis, ktorý ustanoví rozsah a obsah pravdepodobnostného hodnotenia jadrovej bezpečnosti, ukazovatele a parametre jadrovej bezpečnosti ním sledované.			
			Vyhláška ÚJD SR č. 33/2012 Z. z. 	§:1	Táto vyhláška upravuje intervaly a rozsah vykonania periodického hodnotenia jadrovej bezpečnosti podľa § 23 ods. 5 zákona.			
Č:7
O:3	Preukazovanie bezpečnosti ako súčasť procesu udeľovania licencií pre zariadenie alebo  činnosť zahŕňa prípravu a uskutočňovanie  činnosti a vybudovanie a prevádzku zariadenia a jeho vyradenie z prevádzky alebo uzatvorenie úložiska, ako aj fázu po uzatvorení úložiska. Miera preukazovania bezpečnosti je úmerná komplexnosti operácií a závažnosti rizík spojených s rádioaktívnym odpadom a vyhoretým palivom a týmto zariadením alebo činnosťou. Proces udeľovania licencií prispeje k bezpečnosti v zariadení alebo bezpečnosti činnosti v podmienkach bežnej prevádzky, pri očakávaných prevádzkových udalostiach a maximálnych projektových haváriách. Zabezpečí sa tým požadované uistenie o bezpečnosti zariadenia alebo 
činnosti. Tieto opatrenia sa prijmú na účely predchádzania haváriám a zmiernenia ich dôsledkov vrátane overenia fyzických 
bariér a administratívnych postupov držiteľa licencie určených na ochranu, ktoré by museli zlyhať pred tým, ako by boli pracovníci alebo verejnosť vystavení závažným účinkom ionizujúceho žiarenia. Týmto prístupom sa zisťujú a znižujú neistoty.	N	Zákon č. 541/2004 Z. z.	§:3
O:4
	Pri využívaní jadrovej energie musí byť prednostne kladený dôraz na bezpečnostné aspekty pred všetkými ostatnými aspektmi takýchto činností.
	Ú		
				§:3
O:5
V:1
	Pri využívaní jadrovej energie sa musí dosiahnuť taká úroveň jadrovej bezpečnosti, spoľahlivosti, bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci a bezpečnosti technických zariadení, ochrany zdravia pred ionizujúcim žiarením,43) fyzickej ochrany, havarijnej pripravenosti a ochrany pred požiarmi, aby riziko ohrozenia života, zdravia, pracovného alebo životného prostredia bolo podľa dostupných znalostí také nízke, aké možno rozumne dosiahnuť, pričom nesmú byť prekročené limity ožiarenia.43)			
				§:3
O:5
V:2
	Pri získaní nových významných informácií o riziku a dôsledkoch využívania jadrovej energie sa musí uvedená úroveň prehodnotiť a musia sa prijať potrebné opatrenia na splnenie podmienok podľa tohto zákona.
			
				§:3
O:6
	Využívať jadrovú energiu bez súhlasu alebo bez povolenia je zakázané.
			
				§:5
O:3
P:a) až n)
	Povolenie sa vyžaduje na
a) stavbu jadrového zariadenia (ďalej len "stavebné povolenie"),
 b) uvádzanie jadrového zariadenia do prevádzky,
 c) prevádzku jadrového zariadenia,
 d) etapu vyraďovania,
 e) uzatvorenie úložiska a inštitucionálnu kontrolu,
 f) nakladanie s rádioaktívnymi odpadmi alebo vyhoretým jadrovým palivom,
 g) nakladanie s jadrovými materiálmi v jadrovom zariadení,
 h) dovoz alebo vývoz jadrových materiálov,
 i) vývoz špeciálnych materiálov a zariadení v súlade s osobitným predpisom,12)
 j) prepravu rádioaktívnych materiálov vrátane medzinárodnej prepravy; toto povolenie sa nevzťahuje na osobu, ktorá dopravu vykonáva, ak nie je súčasne prepravcom,
 k) odbornú prípravu zamestnancov držiteľa povolenia podľa písmen b) až g),
 l) spätnú prepravu rádioaktívnych odpadov podľa § 21 ods. 12 písm. a),
 m) dovoz rádioaktívnych odpadov podľa § 21 ods. 12 písm. b),
 n) nakladanie s jadrovými materiálmi mimo jadrového zariadenia.			
				§:10
O:1
P:a)
	Držiteľ povolenia je povinný v rozsahu súhlasu alebo povolenia zabezpečiť jadrovú bezpečnosť, fyzickú ochranu, havarijnú pripravenosť vrátane ich overovania
			
				§:10
O:1
P:b)
	Držiteľ povolenia je povinný v rozsahu súhlasu alebo povolenia dodržiavať úradom posúdenú alebo schválenú dokumentáciu; odchýliť sa od tejto dokumentácie je možné po jej predchádzajúcom opätovnom posúdení alebo schválení úradom,
			
				§:10
O:1
P:c)
	Držiteľ povolenia je povinný v rozsahu súhlasu alebo povolenia sústavne a komplexne hodnotiť napĺňanie zásad uvedených v § 3 ods. 3 až 5 a zabezpečovať uplatňovanie výsledkov hodnotenia v praxi,

				§:10
O:1
P:d)
	Držiteľ povolenia je povinný v rozsahu súhlasu alebo povolenia dodržiavať podmienky povolenia alebo súhlasu, vyšetriť bezodkladne každé porušenie týchto podmienok a prijať opatrenia na nápravu a zabránenie opakovaniu takéhoto porušenia,
			
				§:10
O:1
P:e)
	Držiteľ povolenia je povinný v rozsahu súhlasu alebo povolenia dodržiavať limity a podmienky bezpečnej prevádzky alebo limity a podmienky bezpečného vyraďovania; ich porušenie, nedodržanie alebo prekročenie bezodkladne oznámiť úradu,
			
				§.10
O:1
P:h)	Držiteľ povolenia je povinný v rozsahu súhlasu alebo povolenia umožniť nakladanie s jadrovými materiálmi, s rádioaktívnymi odpadmi a s vyhoretým jadrovým palivom len držiteľom povolení na nakladanie s nimi podľa tohto zákona,
			
Č:7
O:4	Členské štáty zabezpečia, aby sa vo vnútroštátnom rámci od držiteľov licencií vyžadovalo, aby zriadili a uplatňovali integrované systémy správy vrátane zabezpečenia kvality, v ktorých má v oblasti nakladania s vyhoretým palivom a rádioaktívnym odpadom náležitú prioritu bezpečnosť a ktoré pravidelne preveruje príslušný regulačný orgán.	N	Zákon č. 541/2004 Z. z.

	§:3
O:4
V:1
	Pri využívaní jadrovej energie musí byť prednostne kladený dôraz na bezpečnostné aspekty pred všetkými ostatnými aspektmi takýchto činností. 
			
				§:3
O:4
V:2
	Prístup k bezpečnostným aspektom sa odstupňuje podľa typu jadrového zariadenia, inventára jadrových materiálov, rádioaktívnych odpadov a vyhoretého jadrového paliva a činností, ktoré sa na nich vykonávajú.
			
				§:4
O:2
P:a)
B:2
	Úrad ďalej schvaľuje dokumentáciu systému manažérstva kvality žiadateľov o povolenie a držiteľov povolenia
			
				§:4
O:3
P:a)
	Úrad pri výkone štátneho dozoru vykonáva kontroly pracovísk, prevádzok a objektov jadrových zariadení, prevádzok a objektov držiteľov súhlasov alebo povolení a pritom kontroluje plnenie povinností vyplývajúcich z tohto zákona, všeobecne záväzných právnych predpisov vydaných na jeho základe, prevádzkových predpisov vydaných držiteľom povolenia, dodržiavanie limít a podmienok bezpečnej prevádzky a bezpečného vyraďovania, systému zabezpečovania kvality, ako aj povinnosti vyplývajúce z rozhodnutí, opatrení alebo nariadení vydaných podľa tohto zákona,
			
				§:4
O:3
P:i)
	Úrad pri výkone štátneho dozoru vykonáva miestne zisťovanie na pracoviskách, v prevádzkach a objektoch žiadateľov o vydanie súhlasu alebo povolenia a držiteľov súhlasu alebo povolenia vrátane kontroly dodržiavania systému manažérstva  kvality.
			
				§:7
O:4
	Osobitnou podmienkou vydania povolenia podľa § 5 ods. 3 písm. a) až g), j), k) je schválenie dokumentácie systému kvality pre povoľovanú činnosť.			

				§:25
O:2
	Žiadateľ o povolenie a držiteľ povolenia je povinný určiť a dodržiavať požiadavky na kvalitu jadrových zariadení a vybraných zariadení v oblasti využívania jadrovej energie vrátane dodávok zariadení a služieb, kategorizáciu vybraných zariadení do bezpečnostných tried. 

				§:25
O:3
	Požiadavky na kvalitu podľa odseku 2 určujú záväzné technické parametre ovplyvňujúce jadrovú bezpečnosť, interval a spôsob ich kontroly, odolnosť voči prevádzkovým médiám, pracovnému prostrediu a vnútorným vplyvom a vonkajším vplyvom.
			
				§:25
O:4
	Požiadavky na kvalitu podľa odseku 2 musia zodpovedať významu zariadení a významu činností z hľadiska jadrovej bezpečnosti.
			
				§:25
O:5
	Žiadateľ o povolenie a držiteľ povolenia je povinný zabezpečiť finančné, technické a ľudské zdroje na vytvorenie a udržanie systému manažérstva kvality, pričom tieto zdroje musia byť v súlade so zdrojmi na zabezpečenie jadrovej bezpečnosti.			
				§:25
O:6
	Úrad vydá všeobecne záväzný právny predpis, ktorý ustanoví podrobnosti o požiadavkách na
a)	rozsah, obsah, hierarchiu, štruktúru a preskúmavanie  systému manažérstva kvality žiadateľa o povolenie a držiteľa povolenia, 
b)	rozsah, obsah, hierarchiu a štruktúru jeho dokumentácie, 
c)	zabezpečenie kvality jadrových zariadení, 
d)	zabezpečenie kvality vybraných zariadení a podrobnosti o rozsahu ich schvaľovania.
			
			Vyhláška č. 431/2011 Z. z.	§:1	Vyhláška ustanovuje podrobnosti o požiadavkách na rozsah, obsah, hierarchiu, štruktúru a preskúmavanie  systému manažérstva kvality žiadateľa o povolenie a držiteľa povolenia, ako aj podrobnosti o požiadavkách na rozsah, obsah, hierarchiu a štruktúru jeho dokumentácie, podrobnosti o požiadavkách na zabezpečenie kvality jadrových zariadení, podrobnosti o požiadavkách na zabezpečenie kvality vybraných zariadení a podrobnosti o rozsahu ich schvaľovania.
			
Č:7
O:5	Členské štáty zabezpečia, aby sa vo vnútroštátnom rámci od držiteľov licencií vyžadovalo, aby zabezpečili a udržiavali náležité finančné a  ľudské zdroje na plnenie svojich povinností v súvislosti s bezpečnosťou nakladania s vyhoretým palivom a rádioaktívnym odpadom, ktoré sú ustanovené v odsekoch 1 
až 4.	N	Zákon č. 541/2004 Z. z.	§:10
O:1
P:f)
	Držiteľ povolenia je povinný v rozsahu súhlasu alebo povolenia dodržiavať technické, organizačné, personálne, finančné a administratívne požiadavky ustanovené týmto zákonom, ako aj oznamovacie povinnosti voči úradu,	Ú		
				§:23
O:2
P:a)	Držiteľ povolenia je povinný udržiavať finančné zdroje a ľudské zdroje na zabezpečenie jadrovej bezpečnosti, vrátane vhodných pracovných podmienok a nevyhnutnej inžinierskej a technickej podpornej činnosti vo všetkých oblastiach súvisiacich s jadrovou bezpečnosťou, 			
				§:23
O:2
P:b)	Držiteľ povolenia je povinný plniť oznamovacie povinnosti vo vzťahu k úradu, ako aj nepretržite plniť a pravidelne vyhodnocovať požiadavky na jadrovú bezpečnosť za účelom zvyšovania jadrovej bezpečnosti na najvyššiu rozumne dosiahnuteľnú úroveň pri uplatňovaní kultúry bezpečnosti, ktorou sa rozumejú postoje a zásady správania sa držiteľa povolenia a jeho zamestnancov schválené štatutárnym orgánom a pochopené a podporované všetkými zamestnancami, ktoré zabezpečia prioritu jadrovej bezpečnosti nad všetkým ostatným			
				§.25
O:5	Žiadateľ o povolenie a držiteľ povolenia je povinný zabezpečiť finančné, technické a ľudské zdroje na vytvorenie a udržanie systému manažérstva kvality, pričom tieto zdroje musia byť v súlade so zdrojmi na zabezpečenie jadrovej bezpečnosti.
			
				§:31
O:11
P:j)
	Inšpektor je oprávnený vyžadovať informácie preukazujúce plnenie povinností podľa § 23 ods. 2 písm. a).			
Č:8	Členské štáty zabezpečia, aby sa v záujme získavania, zachovania a ďalšieho rozvoja potrebných odborných znalostí a zručností vo vnútroštátnom rámci vyžadovali opatrenia na to, aby všetky strany zabezpečili vzdelávanie a odbornú prípravu pre svojich pracovníkov, ako aj opatrenia týkajúce sa činností v oblasti výskumu a rozvoja na pokrytie potrieb vnútroštátneho programu pre nakladanie s vyhoretým palivom a rádioaktívnym odpadom.	N	Zákon č. 541/2004 Z. z.

	§:24
O:1
V:1
	Odborná spôsobilosť je súhrn odborných vedomostí, praktických skúseností, znalostí všeobecne záväzných právnych predpisov a prevádzkových predpisov vydaných držiteľom povolenia, potrebných na výkon pracovných činností zamestnanca držiteľa povolenia. 
			
				§:24
O:1
V:2
	Odborná spôsobilosť sa získava úspešným absolvovaním odbornej prípravy v špecializovanom zariadení.
			
				§:24
O:2
	Osobitná odborná spôsobilosť je súhrn odborných vedomostí, praktických skúseností, zásadných postojov a znalostí všeobecne záväzných právnych predpisov a prevádzkových predpisov vydaných držiteľom povolenia na zabezpečenie jadrovej bezpečnosti, ktorá je nutná na výkon pracovných činností s priamym vplyvom na jadrovú bezpečnosť.
 			
				§:24
O:3
	Vykonávať pracovné činnosti, ktoré majú vplyv na jadrovú bezpečnosť jadrových zariadení, môžu len odborne spôsobilí zamestnanci, ktorých odbornú spôsobilosť preverila odborná komisia zriadená prevádzkovateľom  špecializovaného zariadenia a vydala im osvedčenie o odbornej spôsobilosti.			
				§:24
O:4
	Vybraní zamestnanci držiteľa povolenia na uvádzanie jadrového zariadenia do prevádzky, prevádzku jadrového zariadenia alebo vyraďovanie sú zamestnanci vykonávajúci pracovné činnosti, ktoré majú priamy vplyv na jadrovú bezpečnosť, majú vysokoškolské vzdelanie druhého stupňa získané v Slovenskej republike alebo na území členských štátov,) ukončili odbornú prípravu, sú zdravotne spôsobilí a psychicky spôsobilí, ktorých osobitnú odbornú spôsobilosť preverila skúšobná komisia zriadená úradom a úrad im vydal preukaz o osobitnej odbornej spôsobilosti.
			
				§:24
O:5	Preukaz o osobitnej odbornej spôsobilosti vydá úrad na základe žiadosti držiteľa povolenia podľa § 5 ods. 3 písm. b) až d) po splnení kvalifikačných požiadaviek podľa odsekov 2 a 4, preukázaní zdravotnej spôsobilosti,) psychickej spôsobilosti, ukončení odbornej prípravy a úspešnom vykonaní skúšky pred skúšobnou komisiou zriadenou úradom.
			
				§:24
O:6	Držiteľ povolenia podľa § 5 ods. 3 písm. b) až g) a j) je povinný zabezpečiť pravidelné prehliadky zamestnancov) zamerané na zdravotnú spôsobilosť a psychickú spôsobilosť, ak je potrebná na výkon pracovných činností zamestnancov.
			
				§:24
O:7
V:1	Prevádzkovateľ špecializovaného zariadenia môže vykonávať odbornú prípravu zamestnancov držiteľov povolení len na základe povolenia. 			
				§:24
O:7
V:2	Odborná príprava sa vykonáva v súlade so schváleným systémom prípravy podľa programov prípravy.			
				§:24
O:8	Povolenie prevádzkovateľovi špecializovaného zariadenia vydáva úrad na základe písomnej žiadosti po posúdení technického vybavenia používaného pri tejto príprave a odbornej spôsobilosti zamestnancov žiadateľa o povolenie.			
				§:24
O:9
V:1	Zamestnanci prevádzkovateľa špecializovaného zariadenia, ktorí vykonávajú odbornú teoretickú prípravu vybraných zamestnancov a ich výcvik na simulátore (ďalej len "lektori"), môžu túto činnosť vykonávať len na základe preukazu o odbornej spôsobilosti v oblasti danej odbornej prípravy. 
			
				§:24
O:9
V:2	Podrobnosti o overovaní a podmienky overenia odbornej spôsobilosti lektorov ustanoví všeobecne záväzný právny predpis, ktorý vydá úrad.			
				§:24
O:10	Zamestnanci prevádzkovateľa špecializovaného zariadenia, ktorí vykonávajú odbornú prípravu vybraných zamestnancov alebo odborne spôsobilých zamestnancov počas ich stáže a výcviku na pracovnom mieste (ďalej len "inštruktori"), môžu túto činnosť vykonávať po splnení kvalifikačných požiadaviek ustanovených vo všeobecne záväznom právnom predpise, ktorý vydá úrad.			
				§:24
O:11	Povolenie na odbornú prípravu podľa odseku 8 vydáva úrad na päť rokov.			
				§:24
O:12	Ak občan členského štátu s kvalifikovaným povolaním podľa prílohy č. 4 má záujem o voľné pracovné miesto v jadrových zariadeniach v Slovenskej republike, nemôže byť diskriminovaný na základe národnosti alebo štátnej príslušnosti.
			
				§:24
O:13	Na účely tohto zákona sa kvalifikovaným povolaním podľa prílohy č. 4 rozumie regulované povolanie podľa osobitného predpisu,) ak tento zákon neustanovuje inak.
			
				§:24
O:14	Na účely tohto zákona osobitným školením, na základe ktorého získa občan členského štátu osobitné vedomosti z oblasti jadrovej energie podľa prílohy č. 4, sa rozumie regulované vzdelávanie podľa osobitného predpisu,) ak tento zákon neustanovuje inak.  			
				§:24
O:15	Na účely tohto zákona sa regulované vzdelávanie uznáva podľa osobitného predpisu,) ak tento zákon neustanovuje inak.			
				§:24
O:16	Odborná kvalifikácia v oblasti jadrovej energetiky s vplyvom na jadrovú bezpečnosť na základe uznaného regulovaného vzdelávania podľa odseku 14 je rovnocenná s odbornou spôsobilosťou podľa odseku 1, ak tento zákon alebo osobitný predpis) neustanovuje inak.
			
				§:24
O:17	Odborná kvalifikácia v oblasti jadrovej energetiky s priamym vplyvom na jadrovú bezpečnosť na základe uznaného regulovaného vzdelávania podľa odseku 14 je rovnocenná s osobitnou odbornou spôsobilosťou podľa odseku 2, ak tento zákon alebo osobitný predpis45) neustanovuje inak.			
				§:24
O:18	Podrobnosti o odbornej príprave, o činnostiach odborne spôsobilých zamestnancov a vybraných zamestnancov držiteľov povolení podľa § 5 ods. 3 písm. b) až g) a j) a o ich poverovaní na výkon pracovných činností, o podmienkach overovania ich odbornej spôsobilosti a osobitnej odbornej spôsobilosti vrátane vydávaní preukazov o osobitnej odbornej spôsobilosti, o zriaďovaní odbornej komisie a skúšobnej komisie, o dokumentácii potrebnej k žiadosti o vydanie povolenia podľa odseku 8, o požiadavkách na lektorov odbornej prípravy a inštruktorov odbornej prípravy a o podmienkach overovania ich odbornej spôsobilosti vrátane vydávaní preukazov o odbornej spôsobilosti ustanoví všeobecne záväzný právny predpis, ktorý vydá úrad.			
Č:9	Členské štáty zabezpečia, aby sa vo vnútroštátnom rámci vyžadovalo, aby boli pre prípad potreby dostupné primerané finančné zdroje na vykonávanie vnútroštátnych programov uvedených v článku 11, najmä pre nakladanie s vyhoretým palivom a rádioaktívnym odpadom, s náležitým zohľadnením zodpovednosti pôvodcov vyhoretého paliva a rádioaktívneho odpadu.	N	Zákon č. 541/2004 Z. z.	§:6
O:2
P:f)	 Súčasťou žiadosti je doklad o zabezpečení nakladania s rádioaktívnymi odpadmi vrátane jeho finančného zabezpečenia, ak pri povoľovaných činnostiach majú vznikať rádioaktívne odpady,
			
				§:10
O:1
P:f)
	Držiteľ povolenia je povinný v rozsahu súhlasu alebo povolenia dodržiavať technické, organizačné, personálne, finančné a administratívne požiadavky ustanovené týmto zákonom, ako aj oznamovacie povinnosti voči úradu			
			Zákon č. 238/2006 Z. z.	§:1
O:2	Jadrový fond sústreďuje a spravuje finančné prostriedky podľa § 7 ods. 1 určené na záverečnú časť jadrovej energetiky, na nakladanie s jadrovými materiálmi a rádioaktívnymi odpadmi, ktorých pôvodca nie je známy35) a na záverečnú časť nakladania s inštitucionálnymi rádioaktívnymi odpadmi,36) ktoré v dostatočnom množstve a transparentným a nediskriminačným spôsobom poskytuje osobám uvedeným v § 10 ods. 1 na úhradu oprávnených nákladov vynaložených na účely podľa § 9 ods. 1 za podmienok uvedených v § 10 a v súlade so záväzkami Slovenskej republiky vyplývajúcimi z medzinárodnej dohody31)
			
				§:1
O:3	Záverečná časť jadrovej energetiky pozostáva z týchto činností:
a) ukončenie prevádzky jadrového zariadenia37) na účely vyraďovania,38)
 b) vyraďovanie jadrových zariadení vrátane nakladania s rádioaktívnymi odpadmi z tohto vyraďovania,
 c) ukladanie vyhoretého jadrového paliva vrátane prepravy na ukladanie,
 d) inštitucionálna kontrola39) úložísk rádioaktívnych odpadov a vyhoretého jadrového paliva,
 e) skladovanie vyhoretého jadrového paliva v samostatnom jadrovom zariadení po odstavení jadrového zariadenia na účely vyraďovania jadrového zariadenia do ukončenia prevádzky jadrového zariadenia, v ktorom bolo vyhoreté jadrové palivo ožiarené a trvalo vybrané, až do jeho umiestnenia do úložiska vyhoretého jadrového paliva.			
				§:9
O:1
P:a) až i)	Finančné prostriedky jadrového fondu možno použiť na úhradu oprávnených nákladov, ktoré boli vynaložené na činnosti súvisiace so záverečnou časťou jadrovej energetiky, so záverečnou časťou nakladania s inštitucionálnym rádioaktívnym odpadom a na nakladanie s jadrovými materiálmi a rádioaktívnymi odpadmi, ktorých pôvodca nie je známy35) a to na
 a) ukončenie prevádzky jadrového zariadenia na účely vyraďovania vrátane nakladania s vyhoretým jadrovým palivom a rádioaktívnymi odpadmi z tohto ukončenia prevádzky jadrového zariadenia,
b) vyraďovanie jadrových zariadení z prevádzky vrátane nakladania s rádioaktívnymi odpadmi z tohto vyraďovania a vrátane prípravných činností po zastavení jadrového reaktora smerujúcich k ukončeniu prevádzky a k vyraďovaniu, vyraďovanie jadrových zariadení na výrobu alebo spracovanie jadrových materiálov alebo skladovanie jadrových materiálov s množstvom väčším ako jeden efektívny kg40) a vyraďovanie jadrových zariadení na spracovanie, úpravu alebo skladovanie rádioaktívnych odpadov41),
 c) nakladanie s vyhoretým jadrovým palivom a rádioaktívnymi odpadmi po ukončení prevádzky jadrového zariadenia,
 d) nakladanie s jadrovými materiálmi a rádioaktívnymi odpadmi, ktorých pôvodca nie je známy,35) vrátane rádioaktívnych odpadov a jadrových materiálov pochádzajúcich z náhodných záchytov alebo z trestnej činnosti, ktorých pôvodca nie je podľa vyjadrenia vyšetrovateľa Policajného zboru Slovenskej republiky alebo ministerstva zdravotníctva známy,35)
 e) kúpu pozemkov na umiestnenie úložiska vyhoretého jadrového paliva a rádioaktívnych odpadov z vyraďovania jadrových zariadení,
f) vyhľadávanie lokalít, geologický prieskum, prípravu, projektovanie, výstavbu, uvádzanie do prevádzky, prevádzku a uzatváranie úložísk vyhoretého jadrového paliva a rádioaktívnych odpadov z vyraďovania vrátane inštitucionálnej kontroly úložísk a vrátane súvisiaceho výskumu a vývoja,
 g) správu a činnosti súvisiace so správou jadrového fondu do 1% z ročných príjmov jadrového fondu,
 h) úhradu poistného na poistenie zodpovednosti prevádzkovateľa jadrového zariadenia, ktoré je vo vyraďovaní za škody spôsobené jadrovou udalosťou,
 i) záverečnú časť nakladania s inštitucionálnym rádioaktívnym odpadom a na činnosti s tým súvisiace od podpísania dokladu o prevzatí inštitucionálneho rádioaktívneho odpadu oprávnenou organizáciou, do výšky zloženého príspevku na finančnú zábezpeku podľa § 7 ods. 1 písm. k) a l). Oprávnená organizácia predloží jadrovému fondu doklad o prevzatí inštitucionálneho rádioaktívneho odpadu.			
Č:10
O:1	Členské štáty zabezpečujú, aby mali pracovníci a široká verejnosť k dispozícii potrebné informácie o nakladaní s vyhoretým palivom a rádioaktívnym odpadom. V rámci tejto povinnosti zabezpečujú, aby príslušný regulačný orgán v rámci svojich právomocí informoval verejnosť. Informácie sa verejnosti sprístupňujú v súlade s vnútroštátnymi právnymi 
predpismi a medzinárodnými záväzkami, pokiaľ sa tým neohrozujú iné záujmy uznané vo vnútroštátnych právnych predpisoch alebo medzinárodných záväzkoch, ako je okrem iného napríklad bezpečnosť.	N	Zákon č. 541/2004 Z. z. 

	§:4
O:1
P:h)

§:4
O:1
P:i)

§:10
O:1
P:l)

§:3
O:14
V:1	Úrad jedenkrát ročne, vždy k 30. aprílu, predkladá správu o stave jadrovej bezpečnosti jadrových zariadení na území Slovenskej republiky a o svojej činnosti za uplynulý rok vláde Slovenskej republiky a následne Národnej rade Slovenskej republiky, 
Úrad
i) informuje verejnosť o
1. nehodách a haváriách jadrových zariadení na území Slovenskej republiky,
2. haváriách mimo územia Slovenskej republiky,
3. závažných nedostatkoch zistených úradom v jadrových zariadeniach a opatreniach prijatých na ich odstránenie,
4. udalostiach pri preprave rádioaktívnych materiálov okrem utajovaných skutočností podliehajúcich ochrane podľa osobitného predpisu, 3)
5. ďalších skutočnostiach týkajúcich sa jadrovej bezpečnosti jadrových zariadení na území Slovenskej republiky

Držiteľ povolenia je informovať verejnosť prostredníctvom svojho webového sídla, tlače alebo iným verejnosti prístupným spôsobom vždy k 30. aprílu o  stave jadrovej bezpečnosti jadrových zariadení za uplynulý kalendárny rok.

Za dokumentáciu obsahujúcu citlivé informácie sa považuje dokumentácia, ktorej zverejnenie by sa mohlo použiť na naplánovanie a vykonanie činností s cieľom spôsobiť narušenie alebo zničenie jadrového zariadenia a tým nepriaznivo ovplyvniť bezpečnosť verejnosti4) a spôsobiť ekologickú alebo ekonomickú škodu. 
			
				§:3
O:14
V:2	Táto dokumentácia sa nezverejňuje podľa osobitného predpisu.5)			
				§:3
O:15
	Dokumentáciou obsahujúcou citlivé informácie sa rozumie dokumentácia uvedená v prílohe č. 1 bode A písm. c), bode B písm. a), b), i), m), bode C písm. a), d), i), j), s), w) a  prílohe č. 2 bode A písm. b), bode B písm. b).
			
				§:4
O:1
P:h)	Úrad jedenkrát ročne, vždy k 30. aprílu, predkladá správu o stave jadrovej bezpečnosti jadrových zariadení na území Slovenskej republiky a o svojej činnosti za uplynulý rok vláde Slovenskej republiky a následne Národnej rade Slovenskej republiky			
				§:4
O:1
P:i)
B: 1.-5.
	Úrad informuje verejnosť o
1. nehodách a haváriách jadrových zariadení na území Slovenskej republiky,
2. haváriách mimo územia Slovenskej republiky,
3. závažných nedostatkoch zistených úradom v jadrových zariadeniach a opatreniach prijatých na ich odstránenie,
4. udalostiach pri preprave rádioaktívnych materiálov okrem utajovaných skutočností podliehajúcich ochrane podľa osobitného predpisu,3)
5. ďalších skutočnostiach týkajúcich sa jadrovej bezpečnosti jadrových zariadení na území Slovenskej republiky,
			
			Zákon č. 211/2000 Z. z.	§:2
O:1

	Osobami povinnými podľa tohto zákona sprístupňovať informácie (ďalej len "povinné osoby") sú štátne orgány, obce, vyššie územné celky, ako aj tie právnické osoby a fyzické osoby, ktorým zákon zveruje právomoc rozhodovať o právach a povinnostiach fyzických osôb alebo právnických osôb v oblasti verejnej správy, a to iba v rozsahu tejto ich rozhodovacej činnosti.
			
				§:11
O:1
P:h)
	Povinná osoba obmedzí sprístupnenie informácie alebo informáciu nesprístupní, ak ide o dokumentáciu, ktorá obsahuje informácie, ktorých zverejnenie by sa mohlo použiť na plánovanie a vykonanie činností s cieľom spôsobiť narušenie alebo zničenie jadrového zariadenia alebo objektov osobitnej dôležitosti a ďalších dôležitých objektov podľa osobitných predpisov.7)			
Č:10
O:2	Členské štáty v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi a medzinárodnými záväzkami zabezpečia, aby verejnosť mala potrebné príležitosti na to, aby sa efektívne zúčastňovala na rozhodovacom procese o nakladaní s vyhoretým palivom a rádioaktívnym odpadom.	N	Zákon č. 541/2004 Z. z.	§:8
O:4	Účastníkom konania podľa osobitného predpisu) úrad doručuje rozhodnutie o vydaní súhlasu alebo povolenia verejnou vyhláškou. 			
			Zákon č. 24/2006 Z. z. 	§:24	Zainteresovaná verejnosť je verejnosť, ktorá má záujem alebo môže mať záujem na postupoch environmentálneho rozhodovania. Medzi zainteresovanú verejnosť patrí najmä
a) fyzická osoba podľa § 24a,
b) právnická osoba podľa § 24b alebo § 27,
c) občianska iniciatíva podľa § 25,
d) občianske združenie podporujúce ochranu životného prostredia podľa § 26.			
				§:24a
O:1	Fyzická osoba staršia ako 18 rokov, ktorá podá písomné stanovisko podľa § 23 ods. 4, § 30 ods. 5 alebo podľa § 35 ods. 3, z ktorého vyplýva jej záujem na rozhodnutí, má v rámci následného povoľovacieho konania podľa osobitného predpisu8) postavenie účastníka konania.9)			
				§:24a
O:2	Ak najmenej 250 fyzických osôb podá zhodné písomné stanovisko podľa odseku 1, považujú sa tieto fyzické osoby za občiansku iniciatívu podľa § 25; splnomocnencom občianskej iniciatívy je ten, ktorého písomné stanovisko bolo doručené ako prvé v poradí.			
				§:24b
V:1	Právnická osoba, ktorá podá písomné stanovisko podľa § 23 ods. 4, § 30 ods. 5 alebo podľa § 35 ods. 3, z ktorého vyplýva jej záujem o rozhodnutie, má v rámci následného povoľovacieho konania podľa osobitného predpisu8) postavenie účastníka konania.9) 			
				§:24b
V:2	Táto právnická osoba sa považuje za zainteresovanú verejnosť, ktorej právo na priaznivé životné prostredie môže byť rozhodnutím dotknuté. 			
				§:24b
V:3	Ak ide o právnickú osobu, ktorá sa zapisuje do obchodného registra alebo obdobného registra predloží právnická osoba príslušnému orgánu výpis z takéhoto registra, nie starší ako tri mesiace spolu s podaním písomného stanoviska.			
				§:25
O:1	Občianska iniciatíva sú fyzické osoby staršie ako 18 rokov, ktoré podpíšu spoločné stanovisko k navrhovanej činnosti posudzovanej podľa tohto zákona.			
				§:25
O:2
V:1	Občianska iniciatíva sa preukazuje podpisovou listinou, v ktorej je uvedené meno, priezvisko, trvalý pobyt, rok narodenia a podpis osôb, ktoré spoločné stanovisko podporujú. 			
				§:25
O:2
V:2	Podpisovú listinu so stanoviskom podľa § 23 ods. 4, § 30 ods. 5 alebo podľa § 35 ods. 3 doručí občianska iniciatíva príslušnému orgánu. 			
				§:25
O:2
V:3	Takáto občianska iniciatíva je v rámci následného povoľovacieho konania podľa osobitného predpisu8) účastníkom konania9) 			
				§:25
O:2
V:4	Občianska iniciatíva sa považuje za zainteresovanú verejnosť, ktorej právo na priaznivé životné prostredie môže byť rozhodnutím dotknuté.			
				§:25
O:3
V:1	Splnomocnencom občianskej iniciatívy oprávneným konať v jej mene a prijímať písomnosti je fyzická osoba, ktorá je ako splnomocnenec uvedená v podpisovej listine. 			
				§:25
O:3
V:2	Ak taký údaj chýba alebo je nejasný, splnomocnencom občianskej iniciatívy je fyzická osoba uvedená v podpisovej listine na prvom mieste. Splnomocnenec môže písomne určiť svojho zástupcu, ktorý ho zastupuje v rozsahu splnomocnenia.			
				§:25
O:4
V:1	Na základe písomného vyhlásenia doručeného príslušnému orgánu možno nahradiť splnomocnenca inou fyzickou osobou. 			
				§:25
O:4
V:2	Toto vyhlásenie musí podpísať väčšina členov občianskej iniciatívy. 			
				§:25
O:4
V:3	Rovnaký postup platí aj v prípade odstúpenia splnomocnenca občianskej iniciatívy.			
				§:26
V:1	Občianske združenie založené podľa osobitného predpisu10) za účelom ochrany životného prostredia, ktoré podá písomné stanovisko podľa § 23 ods. 4, § 30 ods. 5 alebo podľa § 35 ods. 3, má v rámci následného povoľovacieho konania podľa osobitného postavenie účastníka konania.9) 			
				§:26
V:2	Občianske združenie predloží príslušnému orgánu doklad o zaregistrovaní občianskeho združenia spolu s podaním písomného stanoviska. 			
				§:26
V:3	Také občianske združenie sa na účely tohto zákona považuje za zainteresovanú verejnosť, ktorej právo na priaznivé životné prostredie môže byť rozhodnutím dotknuté.			
				§:27
V:1	Mimovládna organizácia podporujúca ochranu životného prostredia, ktorá podá písomné stanovisko k navrhovanej činnosti podľa § 23 ods. 4, § 30 ods. 5 alebo podľa § 35 ods. 3, má v následnom povoľovacom konaní podľa osobitného predpisu8) postavenie účastníka konania.9) 			
				§:27
V:2	Táto mimovládna organizácia sa považuje za zainteresovanú verejnosť, ktorej právo na priaznivé životné prostredie môže byť rozhodnutím dotknuté. 			
				§:27
V:3	Doklad o zaregistrovaní mimovládna organizácia podporujúca ochranu životného prostredia predloží príslušnému orgánu a povoľujúcemu orgánu spoločne s podaním písomného stanoviska k zámeru navrhovanej činnosti.			
				§:27a	Zainteresovaná verejnosť uvedená v § 24 má právo
a) aktívnej účasti pri príprave a povoľovaní navrhovanej činnosti, a to v celom priebehu procesu posudzovania vplyvov až do vydania rozhodnutia o povolení navrhovanej činnosti vrátane podania písomného stanoviska podľa § 23 ods. 4, § 35 ods. 2 a 3,
b) účasti na následnom povoľovacom konaní pri splnení podmienok stanovených v § 24a až § 27,
c) na predloženie pripomienok podľa § 30 ods. 5,
d) účasti na konzultáciách a práva účasti na verejnom prerokovaní navrhovanej činnosti.			
				§:28	Na účely zastavenia konania o povolení činností uvedených v § 26 a 27 sa súhlas občianskeho združenia a mimovládnej organizácie nevyžaduje.			
			Zákon č. 71/1967 Zb.	§:1
O:2
	Správnym orgánom je štátny orgán, orgán územnej samosprávy, orgán záujmovej samosprávy, fyzická osoba alebo právnická osoba, ktorej zákon zveril rozhodovanie o právach, právom chránených záujmoch alebo povinnostiach fyzických osôb a právnických osôb v oblasti verejnej správy.
			
				§:3
O:5
V:1
	Správne orgány sú povinné na úradnej tabuli správneho orgánu, na internete, ak majú k nemu prístup, prípadne aj iným vhodným spôsobom zrozumiteľne a včas informovať verejnosť o začatí, uskutočňovaní a o skončení konania vo veciach, ktoré sú predmetom záujmu verejnosti alebo o ktorých to ustanovuje osobitný zákon. 			
				§:3
O:5
V:2
	Pritom sú povinné ochraňovať práva a právom chránené záujmy účastníkov konania a iných osôb. 
			
				§:3
O:5
V:3
	Úradná tabuľa správneho orgánu musí byť nepretržite prístupná verejnosti.
			
				 §:14
O:1
	Účastníkom konania je ten, o koho právach, právom chránených záujmoch alebo povinnostiach sa má konať alebo koho práva, právom chránené záujmy alebo povinnosti môžu byť rozhodnutím priamo dotknuté; účastníkom konania je aj ten, kto tvrdí, že môže byť rozhodnutím vo svojich právach, právom chránených záujmoch alebo povinnostiach priamo dotknutý, a to až do času, kým sa preukáže opak.			
				§:23
O:1	Účastníci konania a ich zástupcovia a zúčastnené osoby majú právo nazerať do spisov, robiť si z nich výpisy, odpisy a dostať kópie spisov s výnimkou zápisníc o hlasovaní alebo dostať informáciu zo spisov s výnimkou zápisníc o hlasovaní iným spôsobom.			
				§:23
O:2
V:1	Správny orgán môže povoliť nazrieť do spisov a urobiť si výpis, odpis, môže poskytnúť kópiu spisov alebo môže poskytnúť informáciu zo spisov iným spôsobom aj iným osobám, pokiaľ preukážu odôvodnenosť svojej požiadavky. 			
				§:23
O:2
V:2	Správny orgán je povinný umožniť nazerať do spisov verejnému ochrancovi práv v súvislosti s výkonom jeho pôsobnosti.)			
				§:23
O:3	Správny orgán je povinný urobiť opatrenie, aby sa postupom podľa odsekov 1 a 2 nesprístupnila utajovaná skutočnosť, bankové tajomstvo, daňové tajomstvo, obchodné tajomstvo alebo neporušila zákonom uložená alebo uznaná povinnosť mlčanlivosti.			
				§:23
O:4	Správny orgán poskytuje kópie spisov za úhradu materiálnych nákladov spojených so zhotovením kópií, zadovážením technických nosičov a s ich odoslaním.			
Č:11
O:1	Každý členský štát zabezpečuje vykonávanie svojho vnútroštátneho programu pre nakladanie s vyhoretým palivom a rádioaktívnym odpadom (ďalej len „vnútroštátny program“), ktorý sa vzťahujú na všetky druhy vyhoretého paliva a rádioaktívneho odpadu v rámci jeho jurisdikcie a všetky fázy nakladania s vyhoretým palivom a rádioaktívnym odpadom od jeho vzniku až po jeho uloženie.	N	Zákon č. 541/2004 Z. z.	§:2
P:i)
B:2 a 3.
	Na účely tohto zákona sa rozumie 
2. nakladaním s s rádioaktívnymi odpadmi zber, triedenie, skladovanie, spracovanie, úprava, manipulácia a ukladanie rádioaktívnych odpadov z jadrového zariadenia, inštitucionálnych rádioaktívnych odpadov,11) opustených žiaričov, rádioaktívnych odpadov neznámeho pôvodu, nepoužívaných rádioaktívnych žiaričov, ak tieto činnosti prebiehajú v jednom zariadení súčasne s činnosťami s rádioaktívnymi odpadmi z jadrových zariadení; za nakladanie s rádioaktívnymi odpadmi sa nepovažuje ich preprava,
3.s vyhoretým jadrovým palivom jeho skladovanie, prepracovanie, transmutácia, manipulácia a ukladanie; za nakladanie s vyhoretým jadrovým palivom sa nepovažuje jeho preprava.
			
				§:5
O:3
P:f)
	Povolenie sa vyžaduje na nakladanie s rádioaktívnymi odpadmi alebo vyhoretým jadrovým palivom.
			
				§:21
O:3
P:a) až d)
	S rádioaktívnymi odpadmi sa musí nakladať tak, aby sa
a) zachovala podkritickosť,
 b) zabezpečil odvod zostatkového tepla,
 c) minimalizovali účinky ionizujúceho žiarenia na obsluhu, obyvateľstvo a životné prostredie,2)
 d) prihliadalo na vlastnosti ovplyvňujúce jadrovú bezpečnosť, ako sú toxicita, horľavosť, výbušnosť a iné nebezpečné vlastnosti.
			
			Návrh zákona	§:21
O:4
	Produkcia rádioaktívnych odpadov a nakladanie s rádioaktívnymi odpadmi sa musia riadiť technickými a organizačnými opatreniami tak, aby sa ich množstvo a aktivita udržiavali na najnižšej racionálne dosiahnuteľnej úrovni.

			Zákon č. 541/2004 Z. z.	§:21
O:11
	Všetky činnosti pri nakladaní s rádioaktívnymi odpadmi musia smerovať k ich bezpečnému uloženiu.			
				§:23
O:2
P:b)	Držiteľ povolenia je povinný
plniť oznamovacie povinnosti vo vzťahu k úradu, ako aj nepretržite plniť a pravidelne vyhodnocovať požiadavky na jadrovú bezpečnosť za účelom zvyšovania jadrovej bezpečnosti na najvyššiu rozumne dosiahnuteľnú úroveň pri uplatňovaní kultúry bezpečnosti, ktorou sa rozumejú postoje a zásady správania sa držiteľa povolenia a jeho zamestnancov schválené štatutárnym orgánom a pochopené a podporované všetkými zamestnancami, ktoré zabezpečia prioritu jadrovej bezpečnosti nad všetkým ostatným,
			
				§:23
O:2
P:g)
	Držiteľ povolenia je povinný na vykonávanie činností na jadrovom zariadení, a to na obsluhu, údržbu, kontrolu a skúšky vybraných zariadení vydať a dodržiavať prevádzkové predpisy, ktoré musia byť v súlade s podmienkami povolenia; držiteľ povolenia je povinný prevádzkové predpisy aktualizovať podľa stavu jadrového zariadenia,
			
				§:23
O:2
P:o)
	Držiteľ povolenia je povinný vyhodnocovať prevádzkové skúsenosti za účelom identifikácie skrytého narušenia úrovne jadrovej bezpečnosti alebo potenciálnych prekurzorov a možných trendov k znižovaniu jadrovej bezpečnosti alebo bezpečnostných rezerv,
			
				§:23
O:2
P:q)
	Držiteľ povolenia je povinný vytvoriť systém na vyhodnocovanie a uchovávanie informácií týkajúcich sa spätnej väzby z prevádzkových skúseností tak, aby zamestnanci zodpovední za spätnú väzbu mohli kedykoľvek jednoducho tieto informácie vyhľadávať a vyhodnocovať,
			
				§:23
O:2
P:r)	Držiteľ povolenia je povinný pravidelne vyhodnocovať a zdokumentovať účinnosť zavedeného systému spätnej väzby za účelom splnenia cieľov podľa tretieho bodu na základe ukazovateľov a kritérií určených držiteľom povolenia alebo nezávislou fyzickou osobou alebo právnickou osobou, 			
			Zákon č. 24/2006 Z. z.	§:3
P:c)	Na účely tohto zákona hodnotenie vplyvov na životné prostredie je komplexné zistenie, opísanie a vyhodnotenie predpokladaných vplyvov strategického dokumentu a navrhovanej činnosti na životné prostredie vrátane porovnania s jestvujúcim stavom životného prostredia v mieste ich vykonávania a v oblasti jej predpokladaného vplyvu vrátane prípravy správy o hodnotení, uskutočnenia konzultácií, zohľadnenia záverečného stanoviska, správy o hodnotení a výsledkov konzultácií, ak ide o rozhodovanie a poskytnutie informácií o rozhodnutí,
			
				§:3
P:d)	Na účely tohto zákona strategický dokument s celoštátnym dosahom je strategický dokument, ktorý schvaľuje vláda Slovenskej republiky
			
				§:4
O:1	Predmetom posudzovania sú návrhy strategických dokumentov uvedené v prílohe č. 1.
			
				§:15
O:1	Ak ide o prípravu a schvaľovanie strategického dokumentu, musí sa prihliadať na existenciu aj obsah záverečného stanoviska z posúdenia strategického dokumentu a najmä na podmienky prijatia strategického dokumentu.			
				§:15
O:2	Schvaľujúci orgán nemôže bez záverečného stanoviska z posúdenia strategického dokumentu podľa § 12 alebo bez doložky vplyvov na životné prostredie podľa § 17 ods. 14 schváliť strategický dokument, ktorý je predmetom posudzovania.
			
				Príloha č. 1
Bod:I
Body:2.7 a 2.8	2.7 koncepcia nakladania s rádioaktívnymi odpadmi a vyhoretým jadrovým palivom
2.8 národný program nakladania s rádioaktívnymi odpadmi a vyhoretým jadrovým palivom
			
			Zákon č. 238/2006 Z. z.	§:1
O:3	Záverečná časť jadrovej energetiky pozostáva z týchto činností:
a) ukončenie prevádzky jadrového zariadenia37) na účely vyraďovania,38)
 b) vyraďovanie jadrových zariadení vrátane nakladania s rádioaktívnymi odpadmi z tohto vyraďovania,
 c) ukladanie vyhoretého jadrového paliva vrátane prepravy na ukladanie,
 d) inštitucionálna kontrola39) úložísk rádioaktívnych odpadov a vyhoretého jadrového paliva,
 e) skladovanie vyhoretého jadrového paliva v samostatnom jadrovom zariadení po odstavení jadrového zariadenia na účely vyraďovania jadrového zariadenia do ukončenia prevádzky jadrového zariadenia, v ktorom bolo vyhoreté jadrové palivo ožiarené a trvalo vybrané, až do jeho umiestnenia do úložiska vyhoretého jadrového paliva.			
			Návrh zákona	Čl. II.
§:3a
O:1	(1)	Rada správcov vypracúva spoločne s právnickou osobou podľa osobitného predpisu,21) s držiteľmi súhlasu alebo povolenia22) vydaného úradom 
a)	návrh vnútroštátnej politiky nakladania s vyhoretým jadrovým palivom a s rádioaktívnym odpadom (ďalej len „vnútroštátna politika“) a
b)	návrh vnútroštátneho programu na vykonávanie politiky nakladania s vyhoretým jadrovým palivom a s rádioaktívnym odpadom.
			
				Čl. II.
§:3a
O:2	Vnútroštátna politika je založená na týchto zásadách:
c)	Slovenská republika má konečnú zodpovednosť za nakladanie s vyhoretým jadrovým palivom a s rádioaktívnym odpadom, ktorý sa vyprodukuje na jej území, 
b)	konečnú zodpovednosť za bezpečné a zodpovedné uloženie rádioaktívneho odpadu alebo vyhoretého jadrového paliva, ktoré sa prepraví zo Slovenskej republiky na úpravu alebo prepracovanie do členského štátu Európskej únie alebo tretej krajiny, vrátane akéhokoľvek odpadu, ktorý vznikne ako vedľajší produkt, nesie Slovenská republika, ak medzinárodná zmluva podliehajúca ratifikácii,23) ktorou je Slovenská republika viazaná, neustanoví inak,
c)	produkcia rádioaktívneho odpadu sa z hľadiska jeho aktivity i objemu udržuje na najnižšej úrovni, ktorá je reálne dosiahnuteľná, a to prostredníctvom vhodných projektových opatrení a prevádzkových postupov a postupov vyraďovania vrátane recyklácie a opätovného použitia materiálov, 
d)	zohľadňovania vzájomných závislostí medzi všetkými krokmi súvisiacimi s produkciou a nakladaním s vyhoretým jadrovým palivom a rádioaktívnym odpadom,
e)	nakladanie s vyhoretým jadrovým palivom a rádioaktívnym odpadom musí byť bezpečné, a to aj z dlhodobého hľadiska s pasívnymi bezpečnostnými prvkami,
f)	vykonávanie opatrení sa musí riadiť odstupňovaným prístupom, 
g)	náklady na nakladanie s vyhoretým jadrovým palivom a rádioaktívnym odpadom znáša ten, kto ich vyprodukoval,
h)	zdokumentovania rozhodovacieho procesu, ktorý je založený na dôkazoch vo všetkých fázach nakladania s vyhoretým jadrovým palivom a s rádioaktívnym odpadom.
			
				Čl. II.
§:3a
O:3	Vnútroštátny program dokumentuje, určuje podrobnosti a opatrenia na zabezpečenie trvalo udržateľnej a dlhodobej vnútroštátnej politiky, pričom zahŕňa: 
a)	celkové ciele vnútroštátnej politiky Slovenskej republiky týkajúce sa záverečnej časti mierového využívania jadrovej energie, nakladania s vyhoretým jadrovým palivom a s rádioaktívnym odpadom, 
b)	významné medzníky a jasné časové rámce na dosiahnutie týchto medzníkov s ohľadom na všeobecné  ciele vnútroštátnej politiky, 
c)	inventár vyhoretého jadrového paliva a rádioaktívneho odpadu a odhady budúceho množstva vrátane rádioaktívneho odpadu vyprodukovaného počas vyraďovania jadrových zariadení z prevádzky; v inventári sa uvedie množstvo rádioaktívneho odpadu a vyhoretého jadrového paliva a miesto, kde sa nachádza, v súlade s príslušnou klasifikáciou rádioaktívneho odpadu, 
d)	koncepcie alebo plány a technické riešenia pre nakladanie s vyhoretým jadrovým palivom a rádioaktívnym odpadom od vzniku po uloženie, 
e)	koncepcie alebo plány na obdobie životnosti úložiska, ktoré nasleduje po jeho uzatvorení, vrátane obdobia, počas ktorého sa ponechá primeraná kontrola a prostriedky, ktoré budú použité na zachovanie znalostí o zariadení v dlhodobom časovom horizonte, 
f)	výskum, vývoj a demonštračné činnosti, ktoré sú potrebné na realizáciu riešení pre nakladanie s vyhoretým jadrovým palivom a s rádioaktívnym odpadom, 
g)	stanovenie zodpovednosti za implementáciu vnútroštátneho programu a kľúčové ukazovatele na monitorovanie pokroku smerom k jeho implementácii, 
h)	posúdenie nákladov na vnútroštátny program a základné východiská a predpoklady pre toto posúdenie, ktoré musí obsahovať aj zohľadnenie časového hľadiska, 
i)	systém financovania plnenia vnútroštátneho programu, 
j)	systém informovania verejnosti o nakladaní s vyhoretým jadrovým palivom a s rádioaktívnym odpadom, 
k)	dohody uzavreté s členskými štátmi Európskej únie alebo tretími krajinami o nakladaní s vyhoretým jadrovým palivom alebo s rádioaktívnym odpadom, ako aj o využívaní úložísk, pokiaľ takéto dohody existujú a boli uzavreté po vyjadrení Európskej komisie.24)			
				Čl. II.
§:3a
O:4	(4)	Vnútroštátny program sa zaoberá aj nasledujúcimi aspektmi súvisiacimi so záverečnou časťou mierového využívania jadrovej energie a obsahuje tieto podklady, činnosti a dokumenty:
a)	vecný a časový plán činností súvisiacich so záverečnou časťou mierového využívania jadrovej energie najmenej v rozsahu zodpovedajúcom požiadavkám na obsah koncepčného plánu vyraďovania,25)
b)	technický a technologický postup činností súvisiacich so záverečnou časťou mierového využívania jadrovej energie,
c)	návrh plánu finančného zabezpečenia v členení na ročné, strednodobé a dlhodobé obdobia realizácie vrátane proporcionality medzi jednotlivými podúčtami podľa § 8,
d)	predpokladané vplyvy príspevkov podľa § 7 ods. 1 písm. a) a odvodov podľa § 7 ods. 1 písm. b) na ceny elektriny, ceny ostatných tovarov a služieb, na hospodársky a sociálny rozvoj krajiny v jednotlivých rokoch realizácie vnútroštátneho programu,
e)	predpokladané vplyvy príspevkov podľa § 7 ods. 1 písm. a) a odvodov podľa § 7 ods. 1 písm. b) na konkurencieschopnosť výrobcov elektriny v jadrových zariadeniach na trhu s elektrinou v Slovenskej republike, vnútornom trhu s elektrinou v Európskej únii a na relevantných zahraničných trhoch s elektrinou,
f)	vplyv navrhovaného vnútroštátneho programu na vyváženosť, bezpečnosť a prevádzkovú spoľahlivosť energetickej sústavy Slovenskej republiky a Európskej únie,
g)	návrh plánu finančného zabezpečenia nákladov na správu jadrového fondu na celé obdobie vnútroštátneho programu,
h)	stanoviská orgánov štátnej správy v oblasti verejného zdravotníctva z hľadiska radiačnej ochrany a ochrany zdravia pri práci k navrhovanému vnútroštátnemu programu podľa osobitného predpisu26) a stanovisko Ministerstva životného prostredia Slovenskej republiky (ďalej len „ministerstvo životného prostredia“) z hľadiska vplyvov realizácie vnútroštátneho programu na životné prostredie.27)			
				Čl. II.
§:3a
O:5
V:1
	Rada správcov predkladá ministerstvu na prerokovanie a schválenie návrh vnútroštátnej politiky a návrh vnútroštátneho programu vypracovaných podľa odsekov 2 až 4 a každých šesť rokov návrh ich aktualizácie spolu so stanoviskom úradu.28) 
			
				Čl. II.
§:3a
O:5
V:2
	Ministerstvom schválený návrh vnútroštátnych programov predkladá vláde na schválenie. 			
				Čl. II.
§:3a
O:5
V:3
	Ministerstvo zasiela vnútroštátnu politiku a vnútroštátny program schválený vládou Európskej komisii prvýkrát do 23. augusta 2015, poskytuje jej v spolupráci s úradom a jadrovým fondom potrebné vysvetlenia v lehote do šiestich mesiacov od kedy o ne Európska komisia požiada a informuje o akejkoľvek zmene urobenej vo vnútroštátnej politike a vnútroštátnom programe.			
				Čl. II.
§:3a
O:6
	Rada správcov vypracúva spoločne s právnickou osobou podľa osobitného predpisu,21) s držiteľmi súhlasu alebo povolenia22) vydaného úradom správu o plnení vnútroštátneho programu na vykonávanie politiky nakladania s vyhoretým jadrovým palivom a rádioaktívnym odpadom raz ročne za predchádzajúci rok a predkladá ho ministerstvu na schválenie spolu so stanoviskom úradu. 			
			Zákon č. 238/2006 Z. z.	§:9
O:1
P:a) až i)	Finančné prostriedky jadrového fondu možno použiť na úhradu oprávnených nákladov, ktoré boli vynaložené na činnosti súvisiace so záverečnou časťou jadrovej energetiky, so záverečnou časťou nakladania s inštitucionálnym rádioaktívnym odpadom a na nakladanie s jadrovými materiálmi a rádioaktívnymi odpadmi, ktorých pôvodca nie je známy35) a to na
 a) ukončenie prevádzky jadrového zariadenia na účely vyraďovania vrátane nakladania s vyhoretým jadrovým palivom a rádioaktívnymi odpadmi z tohto ukončenia prevádzky jadrového zariadenia,
b) vyraďovanie jadrových zariadení z prevádzky vrátane nakladania s rádioaktívnymi odpadmi z tohto vyraďovania a vrátane prípravných činností po zastavení jadrového reaktora smerujúcich k ukončeniu prevádzky a k vyraďovaniu, vyraďovanie jadrových zariadení na výrobu alebo spracovanie jadrových materiálov alebo skladovanie jadrových materiálov s množstvom väčším ako jeden efektívny kg 40) a vyraďovanie jadrových zariadení na spracovanie, úpravu alebo skladovanie rádioaktívnych odpadov 41),
 c) nakladanie s vyhoretým jadrovým palivom a rádioaktívnymi odpadmi po ukončení prevádzky jadrového zariadenia,
 d) nakladanie s jadrovými materiálmi a rádioaktívnymi odpadmi, ktorých pôvodca nie je známy,35) vrátane rádioaktívnych odpadov a jadrových materiálov pochádzajúcich z náhodných záchytov alebo z trestnej činnosti, ktorých pôvodca nie je podľa vyjadrenia vyšetrovateľa Policajného zboru Slovenskej republiky alebo ministerstva zdravotníctva známy,35)
 e) kúpu pozemkov na umiestnenie úložiska vyhoretého jadrového paliva a rádioaktívnych odpadov z vyraďovania jadrových zariadení,
f) vyhľadávanie lokalít, geologický prieskum, prípravu, projektovanie, výstavbu, uvádzanie do prevádzky, prevádzku a uzatváranie úložísk vyhoretého jadrového paliva a rádioaktívnych odpadov z vyraďovania vrátane inštitucionálnej kontroly úložísk a vrátane súvisiaceho výskumu a vývoja,
 g) správu a činnosti súvisiace so správou jadrového fondu do 1% z ročných príjmov jadrového fondu,
 h) úhradu poistného na poistenie zodpovednosti prevádzkovateľa jadrového zariadenia, ktoré je vo vyraďovaní za škody spôsobené jadrovou udalosťou,
 i) záverečnú časť nakladania s inštitucionálnym rádioaktívnym odpadom a na činnosti s tým súvisiace od podpísania dokladu o prevzatí inštitucionálneho rádioaktívneho odpadu oprávnenou organizáciou, do výšky zloženého príspevku na finančnú zábezpeku podľa § 7 ods. 1 písm. k) a l). Oprávnená organizácia predloží jadrovému fondu doklad o prevzatí inštitucionálneho rádioaktívneho odpadu.			
Č:11
O:2	Každý členský štát svoj vnútroštátny program pravidelne skúma a aktualizuje, pričom zohľadňuje prípadný technický a vedecký pokrok, ako aj odporúčania, získané poznatky a osvedčené postupy vyplývajúce z partnerských hodnotení.	N	Zákon č. 541/2004 Z. z.	§:5
O:5
V:1

§:5
O:5
V:2

	Úrad môže všetky povolenia a súhlasy viazať na splnenie podmienok v súvislosti s jadrovou bezpečnosťou, fyzickou ochranou, zabezpečovaním kvality, odbornou spôsobilosťou alebo havarijnou pripravenosťou.
Tieto podmienky môže úrad zmeniť, ak sa zmenia okolnosti dôležité z hľadiska jadrovej bezpečnosti, fyzickej ochrany alebo havarijnej pripravenosti, za ktorých bolo rozhodnutie vydané, prípadne na základe nových poznatkov vedy a techniky  alebo na odôvodnenú písomnú žiadosť držiteľa súhlasu alebo povolenia.	Ú		
				§:10
O:1
P:r)
	Držiteľ povolenia je povinný v rozsahu súhlasu alebo povolenia zabezpečiť systematickú analýzu prevádzkových udalostí a skúseností, vývoja medzinárodných bezpečnostných štandardov a nových vedomostí získaných prostredníctvom výskumu a vývoja a tieto používať na zlepšovanie bezpečnosti svojho jadrového zariadenia a svojej činnosti,			

			Návrh zákona	§:4
O:1
P:m)	Úrad pozýva misie na medzinárodné partnerské posúdenie výkonu štátneho dozoru nad jadrovou bezpečnosťou podľa písmena l) a q), zohľadňuje ich závery pri tvorbe národnej legislatívy a ich výsledky oznamuje členským štátom a Európskej komisii			
				Čl. II
§:3a 
O:5
V:1
	Rada správcov predkladá ministerstvu na prerokovanie a schválenie návrh vnútroštátnej politiky a návrh vnútroštátneho programu vypracovaných podľa odsekov 2 až 4 a každých šesť rokov návrh ich aktualizácie spolu so stanoviskom úradu.28) 
			
				Čl. II
§:3a 
O:5
V:2
	Ministerstvom schválený návrh vnútroštátnych programov predkladá vláde na schválenie. 			
				Čl. II
§:3a 
O:5
V:3
	Ministerstvo zasiela vnútroštátnu politiku a vnútroštátny program schválený vládou Európskej komisii prvýkrát do 23. augusta 2015, poskytuje jej v spolupráci s úradom a jadrovým fondom potrebné vysvetlenia v lehote do šiestich mesiacov od kedy o ne Európska komisia požiada a informuje o akejkoľvek zmene urobenej vo vnútroštátnej politike a vnútroštátnom programe.			
Č:12
O:1	Vo vnútroštátnych programoch sa stanovujú spôsoby, ako členské štáty zamýšľajú v záujme dosiahnutia cieľov tejto smernice vykonávať svoje vnútroštátne politiky pre zodpovedné a bezpečné nakladanie s vyhoretým palivom a rádioaktívnym odpadom, na ktoré sa odkazuje v článku 4, pričom tieto programy zahŕňajú všetky tieto prvky:
a) celkové ciele vnútroštátnej politiky členského štátu týkajúce sa nakladania s vyhoretým palivom a rádioaktívnym odpadom;
b) významné  čiastkové ciele a jasné časové rámce na dosiahnutie týchto  čiastkových cieľov s ohľadom na všeobecné ciele vnútroštátnych programov;
c) inventár všetkého vyhoretého paliva a rádioaktívneho odpadu a odhady budúceho množstva vrátane odpadu získaného z vyraďovania zariadení z prevádzky. V inventári sa jasne uvedie miesto a množstvo rádioaktívneho odpadu a vyhoretého paliva v súlade s príslušnou klasifikáciou rádioaktívneho odpadu;
d) koncepcie alebo plány a technické riešenia pre nakladanie s vyhoretým palivom a rádioaktívnym odpadom od vzniku po uloženie;
e) koncepcie a alebo plány na obdobie životnosti úložiska, ktoré nasleduje po jeho uzatvorení, vrátane obdobia, počas ktorého sa ponechá primeraná kontrola, a prostriedky, ktoré sa majú použiť na zachovanie znalostí o zariadení v dlhodobejšom horizonte;
f) výskum, vývoj a demonštračné  činnosti, ktoré sú potrebné na realizáciu riešení pre nakladanie s vyhoretým palivom a rádioaktívnym odpadom;
g) zodpovednosti za vykonávanie vnútroštátneho programu a kľúčové ukazovatele výkonu na monitorovanie postupu realizácie; posúdenie nákladov na vnútroštátny program a základné východiská a predpoklady pre toto posúdenie, ktoré musí zahŕňať časový profil;
i) platný systém/platné systémy financovania;
j) politiku alebo postup transparentnosti, ako sa uvádza 
v článku 10;
k) dohody uzavreté s  členským štátom alebo treťou krajinou o nakladaní s vyhoretým palivom alebo rádioaktívnym odpadom, ako aj o využívaní úložísk, pokiaľ takéto dohody existujú.	N	Zákon č. 541/2004 Z. z.

	§:20
O:9
	Držiteľ povolenia na prevádzku je povinný nakladať s rádioaktívnymi odpadmi počas uvádzania jadrového zariadenia do prevádzky a počas jeho prevádzky tak, aby nedochádzalo k neodôvodnenému nahromadeniu rádioaktívnych odpadov a je povinný zabezpečiť do ukončenia prevádzky jadrového zariadenia spracovanie rádioaktívnych odpadov do pevnej formy.
			
				§:21
O:1
	Za bezpečné nakladanie s rádioaktívnymi odpadmi pred ich prevzatím na úložisko zodpovedá pôvodca rádioaktívnych odpadov.
			
				§:21
O:8
	Náklady spojené s nakladaním s rádioaktívnymi odpadmi vrátane nákladov na zabezpečenie inštitucionálnej kontroly po uzatvorení úložiska uhrádza pôvodca rádioaktívnych odpadov, ak osobitným zákonom nie je ustanovené inak.30)
			
				§:21
O:9
V:1
	Na nakladanie s rádioaktívnymi odpadmi, pri ktorých nie je známy pôvodca alebo pôvodca nie je schopný bezpečne nakladať s rádioaktívnymi odpadmi, úrad určí iného držiteľa povolenia na nakladanie s rádioaktívnymi odpadmi.			
				§:21
O:9
V:2
	V rozhodnutí úrad vymedzí rozsah nakladania s týmito rádioaktívnymi odpadmi.
			
				§:21
O:10
V:1
	Náklady spojené s nakladaním s rádioaktívnymi odpadmi, pri ktorých nie je známy pôvodca, alebo náklady, ktoré vynakladá držiteľ povolenia určený úradom podľa odseku 8, uhrádza Štátny fond likvidácie jadrovoenergetických zariadení a nakladania s vyhoretým jadrovým palivom a rádioaktívnymi odpadmi.			
				§:21
O:10
V:2
	Ak sa pôvodca rádioaktívnych odpadov zistí dodatočne, je povinný uhradiť náklady vzniknuté pri nakladaní s rádioaktívnymi odpadmi tomuto fondu.
			
				Príloha č. 1 č. B písm. c)	Dokumentácia potrebná k písomnej žiadosti o stavebné povolenie na stavbu jadrového zariadenia
predbežný plán nakladania s rádioaktívnymi odpadmi, s vyhoretým jadrovým palivom vrátane ich prepravy,
			
				Príloha č. 1
Časť C písm. l)	Dokumentácia potrebná k písomnej žiadosti o povolenie na uvádzanie jadrového zariadenia do prevádzky a prevádzku
plán nakladania s rádioaktívnymi odpadmi a s vyhoretým jadrovým palivom vrátane ich prepravy,
			
				Príloha č. 1 časť D písm. g)	Dokumentácia potrebná k písomnej žiadosti o povolenie na etapu vyraďovania
plán nakladania a prepravy rádioaktívnych odpadov a plán nakladania s konvenčným odpadom z vyraďovania,
			
			Vyhláška č. 30/2012 Z. z. 
	§.13
O:1
V:1
	Držiteľ povolenia podľa § 5 ods. 3 písm. b) až d) zákona eviduje nakladanie s rádioaktívnymi odpadmi.			
				§:13
O:1
V:2
	Evidenciu odovzdáva spolu s rádioaktívnymi odpadmi.			
				§:13
O:1
V:3
	Túto evidenciu držiteľ povolenia na prevádzku úložiska uchováva od prevzatia rádioaktívnych odpadov až do uzatvorenia úložiska. 			
				§:13
O:2	Evidencia podľa odseku 1 obsahuje
a) sprievodné listy vzniknutých alebo prijatých a odovzdaných rádioaktívnych odpadov,
 b) záznamy o spôsobe a priebehu nakladania s rádioaktívnymi odpadmi, vrátane údajov podľa § 9 ods. 6,
 c) záznamy o výsledkoch analýz vzoriek rádioaktívnych odpadov podľa § 3 ods. 3.
			
				§:13
O:3
	Držiteľ povolenia na uvádzanie do prevádzky jadrového zariadenia na nakladanie s rádioaktívnymi odpadmi a držiteľ povolenia na prevádzku jadrového zariadenia na nakladanie s rádioaktívnymi odpadmi eviduje údaje podľa osobitného predpisu) a uchováva túto evidenciu do ukončenia jeho prevádzky.
			
				§:13
O:4
	Držiteľ povolenia na uzatvorenie úložiska a inštitucionálnu kontrolu eviduje údaje podľa osobitného predpisu48) a uchováva ich do konca inštitucionálnej kontroly.
			
			Zákon č. 211/2000 Z. z.	§:2
O:1
	Osobami povinnými podľa tohto zákona sprístupňovať informácie (ďalej len "povinné osoby") sú štátne orgány, obce, vyššie územné celky, ako aj tie právnické osoby a fyzické osoby, ktorým zákon zveruje právomoc rozhodovať o právach a povinnostiach fyzických osôb alebo právnických osôb v oblasti verejnej správy, a to iba v rozsahu tejto ich rozhodovacej činnosti.			
				§:11
O:1
P:h)	Povinná osoba obmedzí sprístupnenie informácie alebo informáciu nesprístupní, ak ide o dokumentáciu, ktorá obsahuje informácie, ktorých zverejnenie by sa mohlo použiť na plánovanie a vykonanie činností s cieľom spôsobiť narušenie alebo zničenie jadrového zariadenia alebo objektov osobitnej dôležitosti a ďalších dôležitých objektov podľa osobitných predpisov.7)			
			Zákon č. 238/2006 Z. z.	§:1
O:3	Záverečná časť jadrovej energetiky pozostáva z týchto činností:
a) ukončenie prevádzky jadrového zariadenia37) na účely vyraďovania,38)
 b) vyraďovanie jadrových zariadení vrátane nakladania s rádioaktívnymi odpadmi z tohto vyraďovania,
 c) ukladanie vyhoretého jadrového paliva vrátane prepravy na ukladanie,
 d) inštitucionálna kontrola39) úložísk rádioaktívnych odpadov a vyhoretého jadrového paliva,
 e) skladovanie vyhoretého jadrového paliva v samostatnom jadrovom zariadení po odstavení jadrového zariadenia na účely vyraďovania jadrového zariadenia do ukončenia prevádzky jadrového zariadenia, v ktorom bolo vyhoreté jadrové palivo ožiarené a trvalo vybrané, až do jeho umiestnenia do úložiska vyhoretého jadrového paliva.			
			Návrh zákona	Čl. II
§:3a
O:1
	Rada správcov vypracúva spoločne s právnickou osobou podľa osobitného predpisu,21) s držiteľmi súhlasu alebo povolenia22) vydaného úradom 
a)	návrh vnútroštátnej politiky nakladania s vyhoretým jadrovým palivom a s rádioaktívnym odpadom (ďalej len „vnútroštátna politika“) a
b)	návrh vnútroštátneho programu na vykonávanie politiky nakladania s vyhoretým jadrovým palivom a s rádioaktívnym odpadom.
			
				Čl. II
§:3a
O:2 
	Vnútroštátna politika je založená na týchto zásadách:
a)	Slovenská republika má konečnú zodpovednosť za nakladanie s vyhoretým jadrovým palivom a s rádioaktívnym odpadom, ktorý sa vyprodukuje na jej území, 
b)	konečnú zodpovednosť za bezpečné a zodpovedné uloženie rádioaktívneho odpadu alebo vyhoretého jadrového paliva, ktoré sa prepraví zo Slovenskej republiky na úpravu alebo prepracovanie do členského štátu Európskej únie alebo tretej krajiny, vrátane akéhokoľvek odpadu, ktorý vznikne ako vedľajší produkt, nesie Slovenská republika, ak medzinárodná zmluva podliehajúca ratifikácii,23) ktorou je Slovenská republika viazaná, neustanoví inak,
c)	produkcia rádioaktívneho odpadu sa z hľadiska jeho aktivity i objemu udržuje na najnižšej úrovni, ktorá je reálne dosiahnuteľná, a to prostredníctvom vhodných projektových opatrení a prevádzkových postupov a postupov vyraďovania vrátane recyklácie a opätovného použitia materiálov, 
d)	zohľadňovania vzájomných závislostí medzi všetkými krokmi súvisiacimi s produkciou a nakladaním s vyhoretým jadrovým palivom a rádioaktívnym odpadom,
e)	nakladanie s vyhoretým jadrovým palivom a rádioaktívnym odpadom musí byť bezpečné, a to aj z dlhodobého hľadiska s pasívnymi bezpečnostnými prvkami,
f)	vykonávanie opatrení sa musí riadiť odstupňovaným prístupom, 
g)	náklady na nakladanie s vyhoretým jadrovým palivom a rádioaktívnym odpadom znáša ten, kto ich vyprodukoval,
h)	zdokumentovania rozhodovacieho procesu, ktorý je založený na dôkazoch vo všetkých fázach nakladania s vyhoretým jadrovým palivom a s rádioaktívnym odpadom.
			
				Čl. II
§:3a
O:3	Vnútroštátny program dokumentuje, určuje podrobnosti a opatrenia na zabezpečenie trvalo udržateľnej a dlhodobej vnútroštátnej politiky, pričom zahŕňa: 
a)	celkové ciele vnútroštátnej politiky Slovenskej republiky týkajúce sa záverečnej časti mierového využívania jadrovej energie, nakladania s vyhoretým jadrovým palivom a s rádioaktívnym odpadom, 
b)	významné medzníky a jasné časové rámce na dosiahnutie týchto medzníkov s ohľadom na všeobecné  ciele vnútroštátnej politiky, 
c)	inventár vyhoretého jadrového paliva a rádioaktívneho odpadu a odhady budúceho množstva vrátane rádioaktívneho odpadu vyprodukovaného počas vyraďovania jadrových zariadení z prevádzky; v inventári sa uvedie množstvo rádioaktívneho odpadu a vyhoretého jadrového paliva a miesto, kde sa nachádza, v súlade s príslušnou klasifikáciou rádioaktívneho odpadu, 
d)	koncepcie alebo plány a technické riešenia pre nakladanie s vyhoretým jadrovým palivom a rádioaktívnym odpadom od vzniku po uloženie, 
e)	koncepcie alebo plány na obdobie životnosti úložiska, ktoré nasleduje po jeho uzatvorení, vrátane obdobia, počas ktorého sa ponechá primeraná kontrola a prostriedky, ktoré budú použité na zachovanie znalostí o zariadení v dlhodobom časovom horizonte, 
f)	výskum, vývoj a demonštračné činnosti, ktoré sú potrebné na realizáciu riešení pre nakladanie s vyhoretým jadrovým palivom a s rádioaktívnym odpadom, 
g)	stanovenie zodpovednosti za implementáciu vnútroštátneho programu a kľúčové ukazovatele na monitorovanie pokroku smerom k jeho implementácii, 
h)	posúdenie nákladov na vnútroštátny program a základné východiská a predpoklady pre toto posúdenie, ktoré musí obsahovať aj zohľadnenie časového hľadiska, 
i)	systém financovania plnenia vnútroštátneho programu, 
j)	systém informovania verejnosti o nakladaní s vyhoretým jadrovým palivom a s rádioaktívnym odpadom, 
k)	dohody uzavreté s členskými štátmi Európskej únie alebo tretími krajinami o nakladaní s vyhoretým jadrovým palivom alebo s rádioaktívnym odpadom, ako aj o využívaní úložísk, pokiaľ takéto dohody existujú a boli uzavreté po vyjadrení Európskej komisie.24)			
				Čl. II
§:3a
O:4	(4)	Vnútroštátny program sa zaoberá aj nasledujúcimi aspektmi súvisiacimi so záverečnou časťou mierového využívania jadrovej energie a obsahuje tieto podklady, činnosti a dokumenty:
a)	vecný a časový plán činností súvisiacich so záverečnou časťou mierového využívania jadrovej energie najmenej v rozsahu zodpovedajúcom požiadavkám na obsah koncepčného plánu vyraďovania,25)
b)	technický a technologický postup činností súvisiacich so záverečnou časťou mierového využívania jadrovej energie,
c)	návrh plánu finančného zabezpečenia v členení na ročné, strednodobé a dlhodobé obdobia realizácie vrátane proporcionality medzi jednotlivými podúčtami podľa § 8,
d)	predpokladané vplyvy príspevkov podľa § 7 ods. 1 písm. a) a odvodov podľa § 7 ods. 1 písm. b) na ceny elektriny, ceny ostatných tovarov a služieb, na hospodársky a sociálny rozvoj krajiny v jednotlivých rokoch realizácie vnútroštátneho programu,
e)	predpokladané vplyvy príspevkov podľa § 7 ods. 1 písm. a) a odvodov podľa § 7 ods. 1 písm. b) na konkurencieschopnosť výrobcov elektriny v jadrových zariadeniach na trhu s elektrinou v Slovenskej republike, vnútornom trhu s elektrinou v Európskej únii a na relevantných zahraničných trhoch s elektrinou,
f)	vplyv navrhovaného vnútroštátneho programu na vyváženosť, bezpečnosť a prevádzkovú spoľahlivosť energetickej sústavy Slovenskej republiky a Európskej únie,
g)	návrh plánu finančného zabezpečenia nákladov na správu jadrového fondu na celé obdobie vnútroštátneho programu,
h)	stanoviská orgánov štátnej správy v oblasti verejného zdravotníctva z hľadiska radiačnej ochrany a ochrany zdravia pri práci k navrhovanému vnútroštátnemu programu podľa osobitného predpisu26) a stanovisko Ministerstva životného prostredia Slovenskej republiky (ďalej len „ministerstvo životného prostredia“) z hľadiska vplyvov realizácie vnútroštátneho programu na životné prostredie.27)				
				Čl. II
§:3a
O:5
V:1	Rada správcov predkladá ministerstvu na prerokovanie a schválenie návrh vnútroštátnej politiky a návrh vnútroštátneho programu vypracovaných podľa odsekov 2 až 4 a každých šesť rokov návrh ich aktualizácie spolu so stanoviskom úradu.28) 
			
				Čl. II
§:3a
O:5
V:2	Ministerstvom schválený návrh vnútroštátnych programov predkladá vláde na schválenie. 			
				Čl. II
§:3a
O:5
V:3	Ministerstvo zasiela vnútroštátnu politiku a vnútroštátny program schválený vládou Európskej komisii prvýkrát do 23. augusta 2015, poskytuje jej v spolupráci s úradom a jadrovým fondom potrebné vysvetlenia v lehote do šiestich mesiacov od kedy o ne Európska komisia požiada a informuje o akejkoľvek zmene urobenej vo vnútroštátnej politike a vnútroštátnom programe.			
				Čl. II
§:3a
O:6
	Rada správcov vypracúva spoločne s právnickou osobou podľa osobitného predpisu,21) s držiteľmi súhlasu alebo povolenia22) vydaného úradom správu o plnení vnútroštátneho programu na vykonávanie politiky nakladania s vyhoretým jadrovým palivom a rádioaktívnym odpadom raz ročne za predchádzajúci rok a predkladá ho ministerstvu na schválenie spolu so stanoviskom úradu. 			
Č:12
O:2	Vnútroštátny program a vnútroštátnu politiku možno preukazovať v jednom dokumente alebo vo viacerých dokumentoch.	N	Návrh zákona	Čl. II
§:3a
O:1
	Rada správcov vypracúva spoločne s právnickou osobou podľa osobitného predpisu,21) s držiteľmi súhlasu alebo povolenia22) vydaného úradom 
a)	návrh vnútroštátnej politiky nakladania s vyhoretým jadrovým palivom a s rádioaktívnym odpadom (ďalej len „vnútroštátna politika“) a
b)	návrh vnútroštátneho programu na vykonávanie politiky nakladania s vyhoretým jadrovým palivom a s rádioaktívnym odpadom.
a)				
				Čl. II
§:3a
O:2	Vnútroštátna politika je založená na týchto zásadách:
b)	Slovenská republika má konečnú zodpovednosť za nakladanie s vyhoretým jadrovým palivom a s rádioaktívnym odpadom, ktorý sa vyprodukuje na jej území, 
b)	konečnú zodpovednosť za bezpečné a zodpovedné uloženie rádioaktívneho odpadu alebo vyhoretého jadrového paliva, ktoré sa prepraví zo Slovenskej republiky na úpravu alebo prepracovanie do členského štátu Európskej únie alebo tretej krajiny, vrátane akéhokoľvek odpadu, ktorý vznikne ako vedľajší produkt, nesie Slovenská republika, ak medzinárodná zmluva podliehajúca ratifikácii,23) ktorou je Slovenská republika viazaná, neustanoví inak,
c)	produkcia rádioaktívneho odpadu sa z hľadiska jeho aktivity i objemu udržuje na najnižšej úrovni, ktorá je reálne dosiahnuteľná, a to prostredníctvom vhodných projektových opatrení a prevádzkových postupov a postupov vyraďovania vrátane recyklácie a opätovného použitia materiálov, 
d)	zohľadňovania vzájomných závislostí medzi všetkými krokmi súvisiacimi s produkciou a nakladaním s vyhoretým jadrovým palivom a rádioaktívnym odpadom,
e)	nakladanie s vyhoretým jadrovým palivom a rádioaktívnym odpadom musí byť bezpečné, a to aj z dlhodobého hľadiska s pasívnymi bezpečnostnými prvkami,
f)	vykonávanie opatrení sa musí riadiť odstupňovaným prístupom, 
g)	náklady na nakladanie s vyhoretým jadrovým palivom a rádioaktívnym odpadom znáša ten, kto ich vyprodukoval,
h)	zdokumentovania rozhodovacieho procesu, ktorý je založený na dôkazoch vo všetkých fázach nakladania s vyhoretým jadrovým palivom a s rádioaktívnym odpadom.			
				Čl. II
§:3a
O:3
	Vnútroštátny program dokumentuje, určuje podrobnosti a opatrenia na zabezpečenie trvalo udržateľnej a dlhodobej vnútroštátnej politiky, pričom zahŕňa: 
a)	celkové ciele vnútroštátnej politiky Slovenskej republiky týkajúce sa záverečnej časti mierového využívania jadrovej energie, nakladania s vyhoretým jadrovým palivom a s rádioaktívnym odpadom, 
b)	významné medzníky a jasné časové rámce na dosiahnutie týchto medzníkov s ohľadom na všeobecné  ciele vnútroštátnej politiky, 
c)	inventár vyhoretého jadrového paliva a rádioaktívneho odpadu a odhady budúceho množstva vrátane rádioaktívneho odpadu vyprodukovaného počas vyraďovania jadrových zariadení z prevádzky; v inventári sa uvedie množstvo rádioaktívneho odpadu a vyhoretého jadrového paliva a miesto, kde sa nachádza, v súlade s príslušnou klasifikáciou rádioaktívneho odpadu, 
d)	koncepcie alebo plány a technické riešenia pre nakladanie s vyhoretým jadrovým palivom a rádioaktívnym odpadom od vzniku po uloženie, 
e)	koncepcie alebo plány na obdobie životnosti úložiska, ktoré nasleduje po jeho uzatvorení, vrátane obdobia, počas ktorého sa ponechá primeraná kontrola a prostriedky, ktoré budú použité na zachovanie znalostí o zariadení v dlhodobom časovom horizonte, 
f)	výskum, vývoj a demonštračné činnosti, ktoré sú potrebné na realizáciu riešení pre nakladanie s vyhoretým jadrovým palivom a s rádioaktívnym odpadom, 
g)	stanovenie zodpovednosti za implementáciu vnútroštátneho programu a kľúčové ukazovatele na monitorovanie pokroku smerom k jeho implementácii, 
h)	posúdenie nákladov na vnútroštátny program a základné východiská a predpoklady pre toto posúdenie, ktoré musí obsahovať aj zohľadnenie časového hľadiska, 
i)	systém financovania plnenia vnútroštátneho programu, 
j)	systém informovania verejnosti o nakladaní s vyhoretým jadrovým palivom a s rádioaktívnym odpadom, 
k)	dohody uzavreté s členskými štátmi Európskej únie alebo tretími krajinami o nakladaní s vyhoretým jadrovým palivom alebo s rádioaktívnym odpadom, ako aj o využívaní úložísk, pokiaľ takéto dohody existujú a boli uzavreté po vyjadrení Európskej komisie.24)			
				Čl. II
§:3a
O:4
	(4)	Vnútroštátny program sa zaoberá aj nasledujúcimi aspektmi súvisiacimi so záverečnou časťou mierového využívania jadrovej energie a obsahuje tieto podklady, činnosti a dokumenty:
a)	vecný a časový plán činností súvisiacich so záverečnou časťou mierového využívania jadrovej energie najmenej v rozsahu zodpovedajúcom požiadavkám na obsah koncepčného plánu vyraďovania,25)
b)	technický a technologický postup činností súvisiacich so záverečnou časťou mierového využívania jadrovej energie,
c)	návrh plánu finančného zabezpečenia v členení na ročné, strednodobé a dlhodobé obdobia realizácie vrátane proporcionality medzi jednotlivými podúčtami podľa § 8,
d)	predpokladané vplyvy príspevkov podľa § 7 ods. 1 písm. a) a odvodov podľa § 7 ods. 1 písm. b) na ceny elektriny, ceny ostatných tovarov a služieb, na hospodársky a sociálny rozvoj krajiny v jednotlivých rokoch realizácie vnútroštátneho programu,
e)	predpokladané vplyvy príspevkov podľa § 7 ods. 1 písm. a) a odvodov podľa § 7 ods. 1 písm. b) na konkurencieschopnosť výrobcov elektriny v jadrových zariadeniach na trhu s elektrinou v Slovenskej republike, vnútornom trhu s elektrinou v Európskej únii a na relevantných zahraničných trhoch s elektrinou,
f)	vplyv navrhovaného vnútroštátneho programu na vyváženosť, bezpečnosť a prevádzkovú spoľahlivosť energetickej sústavy Slovenskej republiky a Európskej únie,
g)	návrh plánu finančného zabezpečenia nákladov na správu jadrového fondu na celé obdobie vnútroštátneho programu,
h)	stanoviská orgánov štátnej správy v oblasti verejného zdravotníctva z hľadiska radiačnej ochrany a ochrany zdravia pri práci k navrhovanému vnútroštátnemu programu podľa osobitného predpisu26) a stanovisko Ministerstva životného prostredia Slovenskej republiky (ďalej len „ministerstvo životného prostredia“) z hľadiska vplyvov realizácie vnútroštátneho programu na životné prostredie.27)				
				Čl. II
§:3a
O:5
V:1
	Rada správcov predkladá ministerstvu na prerokovanie a schválenie návrh vnútroštátnej politiky a návrh vnútroštátneho programu vypracovaných podľa odsekov 2 až 4 a každých šesť rokov návrh ich aktualizácie spolu so stanoviskom úradu.28) 			
				Čl. II
§:3a
O:5
V:2
	Ministerstvom schválený návrh vnútroštátnych programov predkladá vláde na schválenie. 			
				Čl. II
§:3a
O:5
V:3
	Ministerstvo zasiela vnútroštátnu politiku a vnútroštátny program schválený vládou Európskej komisii prvýkrát do 23. augusta 2015, poskytuje jej v spolupráci s úradom a jadrovým fondom potrebné vysvetlenia v lehote do šiestich mesiacov od kedy o ne Európska komisia požiada a informuje o akejkoľvek zmene urobenej vo vnútroštátnej politike a vnútroštátnom programe			
				Čl. II
§:3a
O:6	Rada správcov vypracúva spoločne s právnickou osobou podľa osobitného predpisu,21) s držiteľmi súhlasu alebo povolenia22) vydaného úradom správu o plnení vnútroštátneho programu na vykonávanie politiky nakladania s vyhoretým jadrovým palivom a rádioaktívnym odpadom raz ročne za predchádzajúci rok a predkladá ho ministerstvu na schválenie spolu so stanoviskom úradu.			
			Vyhláška č. 30/2012 Z. z.	§:13
O:1
V:1
	Držiteľ povolenia podľa § 5 ods. 3 písm. b) až d) zákona eviduje nakladanie s rádioaktívnymi odpadmi			
				§:13
O:1
V:2
	Evidenciu odovzdáva spolu s rádioaktívnymi odpadmi. 
			
				§:13
O:1
V:3
	Túto evidenciu držiteľ povolenia na prevádzku úložiska uchováva od prevzatia rádioaktívnych odpadov až do uzatvorenia úložiska.
			
				§:13
O:2
	Evidencia podľa odseku 1 obsahuje
a) sprievodné listy vzniknutých alebo prijatých a odovzdaných rádioaktívnych odpadov,
 b) záznamy o spôsobe a priebehu nakladania s rádioaktívnymi odpadmi,
 c) záznamy o výsledkoch analýz vzoriek rádioaktívnych odpadov podľa § 3 ods. 3.			
				§:13
O:3
	Držiteľ povolenia na uvádzanie do prevádzky jadrového zariadenia na nakladanie s rádioaktívnymi odpadmi a držiteľ povolenia na prevádzku jadrového zariadenia na nakladanie s rádioaktívnymi odpadmi eviduje údaje podľa osobitného predpisu48) a uchováva túto evidenciu do ukončenia jeho prevádzky.
			
				§:13
O:4	Držiteľ povolenia na uzatvorenie úložiska a inštitucionálnu kontrolu eviduje údaje podľa osobitného predpisu48) a uchováva ich do konca inštitucionálnej kontroly.
			
Č:13
O:1	Členské štáty oznamujú Komisii svoje vnútroštátne programy a následné významné zmeny.	N	Návrh zákona	§:4
O:1
P:p)	Úrad poskytuje súčinnosť Národnému jadrovému fondu pri poskytovaní vysvetlení alebo informácii pre Európsku Komisiu o revízií vnútroštátneho programu.	Ú		
Č:13
O:2	Komisia môže do šiestich mesiacov odo dňa oznámenia požiadať o vyjasnenie a/alebo môže vyjadriť svoj názor v súvislosti s tým, či je obsah vnútroštátnych programov 
v súlade s  článkom 12.	n.a.				n.a.		
Č:13
O:3	Členské štáty do šiestich mesiacov od prijatia odpovede Komisie poskytnú požadované vyjasnenie a/alebo informujú Komisiu o akejkoľvek revízii vnútroštátnych programov.	N		§:4
O:1
P:p)	Úrad poskytuje súčinnosť Národnému jadrovému fondu pri poskytovaní vysvetlení alebo informácii pre Európsku komisiu o revízií vnútroštátneho programu.	Ú		
				Čl. II
§:3a
O:5
V:2	Ministerstvo zasiela vnútroštátnu politiku a vnútroštátny program schválený vládou Európskej komisii prvýkrát do 23. augusta 2015, poskytuje jej v spolupráci s úradom a jadrovým fondom potrebné vysvetlenia v lehote do šiestich mesiacov od kedy o ne Európska komisia požiada a informuje o akejkoľvek zmene urobenej vo vnútroštátnej politike a vnútroštátnom programe.			
Č:13
O:4	Komisia pri rozhodovaní o poskytnutí finančnej alebo technickej pomoci Euratomu pre zariadenia pre nakladanie s vyhoretým palivom a rádioaktívnym odpadom alebo pre príslušné  činnosti zohľadní vyjasnenia  členských štátov a pokrok v realizácii vnútroštátnych programov.	n.a.				n.a.		
Č:14
O:1	Členské štáty predložia Komisii správu o vykonávaní tejto smernice po prvýkrát do 23. augusta 2015 a potom každé tri roky, pričom využívajú preskúmanie a podávanie správ v rámci spoločného dohovoru.	N		§:4
O:1
P:q)	Úrad predkladá spolu v spolupráci s Ministerstvom hospodárstva, Národným jadrovým fondom a s držiteľmi povolenia Európskej komisii správu o vykonávaní právne záväzného aktu Európskej únie uvedeného v prílohe č. 4 piatom bode, prvýkrát najneskôr do 23. augusta 2015 a následne každé tri roky, pričom využíva posudzovací proces podľa medzinárodnej zmluvy, ktorou je Slovenská republika viazaná;31) dotknuté ministerstvá a ostatné ústredné orgány štátnej správy sú na žiadosť úradu povinné poskytnúť potrebnú súčinnosť na vypracovanie tejto správy	Ú		
Č:14
O:2	Komisia na základe správ členských štátov predloží Európskemu parlamentu a Rade:
a) správu o pokroku dosiahnutom pri vykonávaní tejto smernice a
b) inventár rádioaktívneho odpadu a vyhoretého paliva, ktoré sa nachádza na území Spoločenstva, a prognózy týkajúce sa budúceho vývoja.
	n.a.				n.a.		
Č:14
O:3	Členské štáty pravidelne a aspoň raz za desať rokov vykonajú vlastné hodnotenie svojich vnútroštátnych rámcov, príslušných regulačných orgánov, vnútroštátnych programov a ich vykonávania a pozvú misiu na medzinárodné partnerské hodnotenie svojich vnútroštátnych rámcov, príslušných regulačných orgánov a/alebo vnútroštátnych programov s cieľom zabezpečiť, že sa pri bezpečnom nakladaní s vyhoretým palivom a rádioaktívnym odpadom dosahuje vysoká bezpečnostná úroveň. Výsledky každého partnerského hodnotenia sa oznamujú Komisii a ostatným  členským štátom a môžu sa sprístupniť verejnosti, pokiaľ sa tým neohrozuje bezpečnosťa chránené informácie.	N	Zákon č. 541/2004 Z. z.	§:4
O:1
P:m)	Úrad pozýva misie na medzinárodné partnerské posúdenie výkonu štátneho dozoru nad jadrovou bezpečnosťou podľa písmena l) a q), zohľadňuje ich závery pri tvorbe národnej legislatívy a ich výsledky oznamuje členským štátom a Európskej komisii
	Ú		
Č:15
O:1	Členské štáty uvedú do účinnosti zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s touto smernicou do 23. augusta 2013. Bezodkladne o tom informujú Komisiu.
Členské štáty uvedú priamo v prijatých opatreniach alebo pri ich úradnom uverejnení odkaz na túto smernicu. Podrobnosti o odkaze upravia  členské štáty.	N	Zákon č. 541/2004 Z. z.	Čl. III.	Tento zákon nadobúda účinnosť 1. augusta 2013 okrem čl. I bodov 34 až 37, ktoré nadobúdajú účinnosť 1. januára 2014.
	Ú		
Č:15
O:2	Povinnosť transponovať a vykonávať ustanovenia tejto 
smernice, ktoré sa týkajú vyhoretého paliva, sa nevzťahuje na Cyprus, Dánsko, Estónsko, Írsko, Lotyšsko, Luxembursko a Maltu, pokiaľ sa nerozhodnú začať vykonávať akúkoľvek 
činnosť súvisiacu s jadrovým palivom.	n.a.				n.a.		
Č:15
O:3	Členské štáty oznámia Komisii znenie hlavných ustanovení vnútroštátnych právnych predpisov, ktoré prijmú v oblasti pôsobnosti tejto smernice, a všetky následné zmeny a doplnenia týchto ustanovení.	N	Zákon č. 575/2001 Z. z. v znení neskorších predpisov	§:35
O:7	Ministerstvá a ostatné ústredné orgány štátnej správy v rozsahu vymedzenej pôsobnosti plnia voči orgánom Európskych spoločenstiev a Európskej únie informačnú a oznamovaciu povinnosť, ktorá im vyplýva z právne záväzných aktov týchto orgánov.
	Ú	Elektronická notifikácia- odbor aproximácie práva a technickej podpory sekcia vládnej legislatívy UV SR 	
Č:16	Táto smernica nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jej uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.	n.a.				n.a.		
Č:17	Táto smernica je určená členským štátom.	n.a.				n.a.