Author: Jaroslav Kazimir
Last saved by: Jakub Kristin

D Ô V O D O V Á   S P R Á VA

Všeobecná časť

	Zákon, ktorým sa mení a dopĺňa zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 82/1994 Z.z. o štátnych hmotných rezervách v znení neskorších predpisov a o zmene a doplnení zákona č. 25/2007 Z.z. o elektronickom výbere mýta za užívanie vymedzených úsekov pozemných komunikácií a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov sa predkladá predovšetkým z dôvodu potreby zmeny niektorých neaktuálnych ustanovení zákona nevyhovujúcich súčasným podmienkam a potrebám hospodárskej mobilizácie, energetickej a potravinovej bezpečnosti.

	Štátne hmotné rezervy sú upravené zákonom č. 82/1194 Z.z. o štátnych hmotných rezervách v znení neskorších predpisov. Od svojho prijatia v roku 1994 bol tento zákon novelizovaný 10 krát, predovšetkým od roku 2001, kedy bolo potrebné zosúladiť niektoré ustanovenia predmetného zákona so zákonom č. 170/2001 Z.z. o núdzových zásobách ropy a ropných výrobkov a o riešení stavu ropnej núdze, ktorý ustanovil núdzové zásoby ropy a ropných výrobkov ako súčasť štátnych hmotných rezerv. Z týchto novelizácií boli najvýznamnejšie dve novelizácie, predovšetkým v roku 2001 a 2006, ktoré výraznejším spôsobom upravovali viaceré aspekty hospodárenia so štátnymi hmotnými rezervami. Skúsenosti s aplikáciou tohto zákona z posledných rokov však ukazujú, že veľká časť ustanovení zákona v súčasnosti nevyhovuje aktuálnym hospodárskym podmienkam a potrebám zabezpečenia štátnych hmotných rezerv. Správa štátnych hmotných rezerv Slovenskej republiky (ďalej len „Správa rezerv“) sa preto rozhodla pripraviť doteraz najrozsiahlejšiu novelizáciu zákona č. 82/1994 Z.z. o štátnych hmotných rezervách v znení neskorších predpisov, ktorá podľa možnosti umožní čo najefektívnejšie hospodárenie so štátnymi hmotnými rezervami s ohľadom na úlohy a ciele, ktoré majú štátne hmotné rezervy plniť.

	Štátne hmotné rezervy sa rozdeľujú do troch kategórií:
-	hmotné rezervy - najmä na zabezpečenie energetickej a potravinovej bezpečnosti Slovenskej republiky,
-	mobilizačné rezerv - na plnenie opatrení hospodárskej mobilizácie,
-	pohotovostné zásoby - určené na okamžitú pomoc pri záchrane životov, zdravia a majetku obyvateľstva postihnutého rôznymi druhmi pohotovostných situácií.

	Zákon, ktorým sa mení a dopĺňa zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 82/1994 Z.z. o štátnych hmotných rezervách v znení neskorších predpisov a o zmene a doplnení zákona č. 25/2007 Z.z. o elektronickom výbere mýta za užívanie vymedzených úsekov pozemných komunikácií a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov upravuje široký okruh vzťahov súvisiacich so štátnymi hmotnými rezervami, ale filozofiu zákona vo svojej podstate nemení. Návrh zákona predovšetkým vyjasňuje pojmy spoločné pre všetky druhy štátnych hmotných rezerv, upravuje pôsobnosť Správy rezerv v niektorých oblastiach, niektoré aspekty použitia a hospodárenia s hmotnými rezervami, zosúlaďuje postavenie, práva a povinnosti ochraňovateľov mobilizačných rezerv a taktiež upravuje použitie a hospodárenie s mobilizačnými rezervami a pohotovostnými zásobami. Upravujú sa tiež niektoré otázky financovania štátnych hmotných rezerv, najmä správa bežných účtov Správy rezerv, možné výdavky z týchto účtov, zabezpečenie súladu s daňovými predpismi a pod. Zavádzajú sa niektoré povinnosti pre ochraňovateľov a iné subjekty a s tým súvisiace pokuty za neplnenie týchto povinností. Veľká časť poznámok pod čiarou sa zosúlaďuje s aktuálnym právnym stavom. Do zákona č. 25/2007 Z.z. o elektronickom výbere mýta za užívanie vymedzených úsekov pozemných komunikácií a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov sa dopĺňa iba výnimka pre vozidlá mobilizačných rezerv, aby tieto nemuseli platiť mýto pri plnení úloh v krízových a iných pohotovostných situáciách.

	Predkladaný návrh zákona nebude mať vplyv na štátny rozpočet.

	Návrh zákona nebude mať vplyv na rozpočty obcí a rozpočty vyšších územných celkov, na podnikateľské prostredie, na hospodárenie obyvateľstva, na sociálnu oblasť, na zamestnanosť, na životné prostredie, ani na informatizáciu spoločnosti.

	Návrh zákona je v súlade s Ústavou Slovenskej republiky, inými zákonmi a medzinárodnými zmluvami a inými medzinárodnými dokumentmi, ktorými je Slovenská republika viazaná. Samotná problematika zákona nie je upravená v legislatíve Európskej únie.

	

DOLOŽKA ZLUČITEĽNOSTI
právneho predpisu s právom Európskej únie

1. Predkladateľ právneho predpisu:
Správa štátnych hmotných rezerv Slovenskej republiky

2. Názov návrhu právneho predpisu:
Zákon, ktorým sa mení a dopĺňa zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 82/1994 Z.z. o štátnych hmotných rezervách v znení neskorších predpisov a o zmene a doplnení zákona č. 25/2007 Z.z. o elektronickom výbere mýta za užívanie vymedzených úsekov pozemných komunikácií a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov

3. Problematika návrhu právneho predpisu:
a) je upravená v práve Európskej únie
- v primárnom práve:
bezpredmetné
- v sekundárnom práve (prijatom po nadobudnutí platnosti Lisabonskej zmluvy, ktorou sa mení a dopĺňa Zmluva o Európskom spoločenstve a Zmluva o  Európskej únii - po 30. novembri 2009):
	nie je
- v sekundárnom práve (prijatom pred nadobudnutím platnosti Lisabonskej zmluvy, ktorou sa mení a dopĺňa Zmluva o Európskom spoločenstve a Zmluva o Európskej únii - do 30. novembra 2009):
nie je

b) nie je obsiahnutá v judikatúre Súdneho dvora Európskej únie

4. Záväzky Slovenskej republiky vo vzťahu k Európskej únii:
	bezpredmetné

5. Stupeň zlučiteľnosti návrhu právneho predpisu s právom Európskej únie:
	bezpredmetné

6. Gestor:
	bezpredmetné

Osobitná časť

K článku I

K bodu 1
	Zjednodušuje sa vymedzenie pôsobnosti zákona zlúčením viacerých činností (obmena, zámena, pôžička, ochraňovanie, atď.) pod jeden pojem – hospodárenie so štátnymi hmotnými rezervami.

K bodu 2
	Upravujú sa pojmy spoločné pre celý zákon. Upresňuje sa pojem „hospodárenie so štátnymi hmotnými rezervami“, v rámci ktorého sa bližšie určujú pojmy obmena, zámena, vyčleňovanie a ochraňovanie a dopĺňajú sa pojmy uvoľňovanie, presun a preradenie ako súčasť hospodárenia. Odstraňuje sa pôvodný pojem „skladovateľ“, keďže skladovanie sa chápe ako súčasť pojmu ochraňovanie a pojem „zásoby štátnych hmotných rezerv“, keďže tento pojem je dostatočne definovaný inými ustanoveniami zákona. Okrem toho sa dopĺňa pojem „mimoriadna obmena“.

K bodu 3
	Ustanovenie určuje účel použitia štátnych hmotných rezerv. Oproti pôvodnému zneniu sa odstraňuje použitie na riešenie mimoriadnej udalosti, pretože mimoriadna udalosť sa nerieši, mimoriadna udalosť jednoducho nastane a jej výsledkom je mimoriadna situácia, ktorá sa rieši použitím štátnych hmotných rezerv. Dopĺňa sa použitie pre prípad 3. stupňa povodňovej aktivity, keďže povodne tvoria veľkú časť prípadov, pre ktoré sa v súčasnosti štátne hmotné rezervy využívajú.

K bodu 4
	Zákon pripúšťa za istých okolností, že štátne hmotné rezervy môžu byť aj vo vlastníctve iných osôb, ako je štát. Pôsobnosť Správy rezerv pri správe majetku sa upravuje tým spôsobom, že spravuje iba tie štátne hmotné rezervy, ktoré sú vo vlastníctve štátu.

K bodu 5
	Upresňuje sa pôsobnosť Správy rezerv pri starostlivosti o štátne hmotné rezervy v súlade s definovanými pojmami a pôsobnosť Správy rezerv pri rozmiestňovaní a skladovaní štátnych hmotných rezerv. 

K bodu 6
	Z taxatívneho výpočtu pôsobnosti Správy rezerv sa odstraňujú štátne intervenčné nákupy vlády do štátnych hmotných rezerv, keďže štátne intervenčné nákupy sú nástroj hospodárskej politiky, ktorý patrí do pôsobnosti príslušných rezortov a nie Správy rezerv. Odstraňuje sa pôsobnosť pre koordináciu a metodické usmerňovanie tvorby krízových plánov v oblasti štátnych hmotných rezerv, keďže Správa rezerv nie je príslušná a nemôže vykonávať koordináciu a metodické usmerňovanie tvorby krízových plánov v oblasti štátnych hmotných rezerv, najmä mobilizačných. Táto úloha prináleží ostatným ústredným orgánom štátnej správy - „zriaďovateľom subjektov hospodárskej mobilizácie“.	

K bodu 7
	Upravuje sa mechanizmus finančnej zábezpeky a upresňujú sa prípady, pri ktorých sa zábezpeka používa.

K bodu 8
	Odsek sa vypúšťa, pretože správa hmotných rezerv má byť iba v kompetencii Správy rezerv.

K bodu 9
	Upresňuje sa formulácia pôsobnosti ústredných orgánov štátnej správy pri uplatňovaní požiadaviek na vytváranie a dopĺňanie štátnych hmotných rezerv.

K bodu 10
	Dopĺňa sa nový paragraf obsahujúci všeobecné ustanovenia o nákupe a predaji zásob spoločné pre všetky druhy štátnych hmotných rezerv.
	
K bodu 11
	Z vymedzenia obsahu hmotných rezerv sa odstraňujú „nehnuteľnosti na ich skladovanie a ochraňovanie“. Podľa novej filozofie tejto novelizácie nehnuteľnosti v správe Správy rezerv už nie sú súčasťou štátnych hmotných rezerv. Tieto nehnuteľnosti budú spravované podľa zákona č. 278/1993 Z.z. o správe majetku štátu v znení neskorších predpisov. Okrem toho tento odsek upresňuje účel použitia hmotných rezerv.

K bodu 12
	Odsek sa mení v tom zmysle, že Správa rezerv vypracuje a predloží vláde Slovenskej republiky návrhy na zmenu položiek hmotných rezerv, ich minimálnych limitov a orientačných cieľových stavov iba vtedy, ak je potrebné zmeniť štruktúru alebo objem hmotných rezerv, teda nie každý rok, ako by mohlo vyplývať z doterajšieho znenia. Pridáva sa aj posledná veta pojednávajúca o hmotných rezervách určených na obranu štátu. V rámci dlhodobého plánu prípravy a rozvoja podpory obrany štátu, ktorý bol schválený uznesením vlády č. 105 z 7. februára 2007 sa Správa rezerv podieľa na jeho zabezpečení formou plnenia cieľov medzirezortného programu 06 E - Podpora obrany štátu na roky 2012 až 2017, ktorého gestorom je Ministerstvo obrany SR. Požiadavky na hmotné rezervy  pre účely obranného plánovania sú zabezpečované na základe plnenia medzirezortného programu 06 E Podpora obrany, ktorý je schvaľovaný vládou Slovenskej republiky. Finančné požiadavky na plnenie tejto úlohy sú každoročne aktualizované a v štátnom rozpočte alokované v rámci rozpočtovej kapitoly Správy rezerv.

K bodu 13
	Odsek 4 sa odstraňuje, pretože náležitosti zámeny hmotných rezerv boli zaradené do § 5b („Obmena a zámena zásob“). Odsek 5 sa odstraňuje, pretože nie je potrebné určovať termín na predkladanie požiadaviek na tvorbu hmotných rezerv, keďže tieto požiadavky sa predkladajú iba ak je to potrebné a nie každý rok. Odsek 6 sa odstraňuje, pretože všeobecné ustanovenia o nákupe a predaji zásob spoločné pre všetky druhy štátnych hmotných rezerv boli zaradené do nového § 4b.

K bodu 14
	Zjednodušuje sa výpočet obsahu pojmu „hospodárenie s hmotnými rezervami“. Z tohto výpočtu sa odstraňuje kúpa a predaj zásob, pretože to v skutočnosti nemožno považovať za súčasť hospodárenia a odstraňuje sa výpožička, pretože výpožička sa môže vzťahovať iba na individuálne určenú vec a nie na druhovo určené veci, ktoré sa nachádzajú v hmotných rezervách. Pojmy skladovanie, ochraňovanie a udržiavanie sa združujú do jedného pojmu „ochraňovanie“.

K bodu 15
	Namiesto pôvodného § 5b („Predaj zásob“) sa ustanovuje nový § 5b s názvom „Obmena a zámena zásob“.

	Odsek (1)
	To isté znenie prevzaté z pôvodného § 5c pojednávajúceho o obmenách.

	Odsek (2)
	Dopĺňa sa nové ustanovenie o zámene hmotných rezerv.	

	Odsek (3)
	Ustanovuje sa mechanizmus vykonávanie obmien a zámien.

	Odsek (4)
	Pôvodné znenie z § 5c rozdeľujúce obmenu na súbežnú a nesúbežnú sa dopĺňa aj o zámenu a upresňuje sa pojem „zdaniteľné obdobie“.

	Odsek (5)
	Ustanovenie pripúšťa možnosť vykonania mimoriadnej obmeny po písomnom súhlase Správy rezerv. Okrem toho sa upresňujú prípady, kedy je možné v nutných a nepredvídaných prípadoch zásoby vyskladniť aj bez súhlasu Správy rezerv. V tomto prípade je potrebné Správe rezerv dodatočne preukázať existenciu dôvodov na takéto vyskladnenie, inak sa to bude považovať za neoprávnené použitie štátnych hmotných rezerv, za čo možno uložiť pokutu podľa § 10.

K bodu 16
	Namiesto pôvodného § 5c, ktorý sa presunul do nového § 5b, sa ustanovuje nový § 5c s názvom „Pôžička zásob“. Z veľkej väčšiny sú jeho odseky prevzaté z pôvodného § 5d. Avšak v novom znení sa úroky z pôžičky premenovali na „poplatok  za dočasné prenechanie zásob hmotných rezerv“, ktorý bol stanovený vo výške o 8 percentuálnych bodov viac ako je základná úroková sadzba Európskej centrálnej banky.

K bodu 17
	Namiesto pôvodného § 5d, ktorý sa presunul do nového § 5c, sa ustanovuje nový § 5d s názvom „Uvoľňovanie zásob“. Pojem „uvoľňovanie“ je nanovo definovaný v § 2 a znamená vyskladnenie štátnych hmotných rezerv za účelom riešenia situácií, na ktoré sú rezervy určené.

	Odsek (1)
	Hmotné rezervy sa uvoľňujú na základe rozhodnutia vlády Slovenskej republiky; návrh na uvoľnenie predkladá predseda Správy rezerv.

	Odsek (2)
	Ustanovujú sa spôsoby uvoľňovania hmotných rezerv. 	

	Odsek (3)
	Je samozrejmé, že v prípade uvoľňovania zásob na riešenie určitej situácie tieto zásoby môžu klesnúť pod minimálny limit určený vládou Slovenskej republiky. Po skončení situácie sa zásoby doplnia v súlade s časovým plánom a možnosťami Správy rezerv.

K bodu 18
	Všeobecné ustanovenia o mobilizačných rezervách zostávajú upravené v § 6, ale vo veľkej miere sa menia v súlade s novou právnou úpravou.

	Odsek (1)
	Určuje sa primárny účel mobilizačných rezerv, ktorým je riešenie krízovej situácie subjektmi hospodárskej mobilizácie v súlade so zákonom č. 179/2011 Z.z. o hospodárskej mobilizácii a o zmene a doplnení zákona č. 387/2002 Z. z. o riadení štátu v krízových situáciách mimo času vojny a vojnového stavu v znení neskorších predpisov.	

	Odsek (2)
	Mobilizačné rezervy však okrem primárneho účelu podľa odseku 1 môžu byť v prípade potreby použité aj v iných situáciách.

	Odsek (3)
	Stanovujú sa termín a postup zasielania požiadaviek na tvorbu, obmenu a zámenu mobilizačných rezerv.

	Odsek (4)
	Tvorba mobilizačných rezerv je navrhovaná na základe požiadaviek systému hospodárskej mobilizácie, ale skutočná tvorba závisí od schváleného rozpočtu.
	
	Odsek (5)
	Rozdeľuje sa kompetencia pri rozhodovaní o použití mobilizačných rezerv medzi Správu rezerv a vládu Slovenskej republiky v závislosti od druhu riešenej situácie.

	Odsek (6)
	Ustanovuje sa možnosť vo výnimočných prípadoch použiť mobilizačné rezervy aj v iných prípadoch ako je uvedené v odsekoch 1 a 2. Môže ísť napr. o humanitárnu pomoc, pomoc pri riešení krízových situácií v zahraničí a pod. Avšak nemôžu byť pri tom ohrozené prvotné účely mobilizačných rezerv ustanovené v odsekoch 1 a 2. 

	Odsek (7)
	Ochraňovateľom mobilizačných rezerv môže byť iba subjekt hospodárskej mobilizácie podľa osobitného predpisu.	

	Odsek (8)
	O použití mobilizačných rezerv môže rozhodnúť iba Správa rezerv alebo vláda Slovenskej republiky podľa odseku 5. Ak ochraňovateľ použije mobilizačné rezervy bez takéhoto rozhodnutia, vzťahuje sa na neho sankcia podľa § 10 ods. 1, písm. a).	

	Odsek (9)
	Ustanovuje sa postup pre doplnenie a opravu mobilizačných rezerv, ktoré boli spotrebované alebo poškodené pri ich použití.
	
	Odsek (10)
	Mobilizačné rezervy sú určené na použitie pri nepredvídaných, hektických a stresových situáciách. Aby sa zabránilo strate, odcudzeniu alebo neporiadku v evidencii používaných mobilizačných rezerv, orgán krízového riadenia riadiaci príslušnú situáciu je povinný vyhotoviť škodový protokol, v ktorom zhrnie všetky rezervy spotrebované, znehodnotené alebo poškodené pri riešení tejto situácie. Mobilizačné rezervy, ktoré neboli spotrebované ani poškodené sa vrátia ochraňovateľovi.

	Odsek (11)
	Rieši sa postup v prípade, ak ochraňovateľ stratí status subjektu hospodárskej mobilizácie.

	Odsek (12)
	Ochraňovateľ je povinný každoročne zhodnotiť, či mobilizačné rezervy, ktoré ochraňuje, naozaj plnia úlohy hospodárskej mobilizácie. Ak pri tom zistí, že mobilizačné rezervy už neplnia ustanovený účel, je povinný ich navrhnúť na vyčlenenie.

	Odsek (13)
	Ochraňovateľ predkladá žiadosť o finančné prostriedky potrebné na ochraňovanie jeho mobilizačných rezerv zverených mu do ochraňovania na základe zmluvy každoročne do 28. februára.

	Odsek (14)
	Ustanovuje sa postup v prípade, ak je na ochraňovateľa v dôsledku úpadku vyhlásený konkurz, alebo povolená reštrukturalizácia.	
	
K bodu 19
	V zmysle vymedzenia niektorých pojmov sa odlišne definuje hospodárenie s mobilizačnými rezervami, skladovanie sa považuje za súčasť ochraňovania a bola vypustená pôžička mobilizačných rezerv, ktorú považujeme za neefektívnu.

K bodu 20
	Vkladá sa nový paragraf ustanovujúci všeobecné zásady ochraňovania mobilizačných rezerv.
	
	Odsek (1)
	Ochraňovateľ musí okrem bežnej skladovateľskej starostlivosti zabezpečiť aj to, aby mobilizačné rezervy boli vždy pripravené na plnenie účelu, na ktorý boli vytvorené. Aby boli mobilizačné rezervy odlíšené od ostatných zásob ochraňovateľa, označujú sa zaužívaným označením „Program 222“.

	Odsek (2)
	Ochraňovateľ ochraňuje mobilizačné rezervy na základe zmluvy so Správou rezerv, v ktorej sú bližšie určené podmienky skladovania a ochraňovania.

	Odsek (3)
	Niektoré mobilizačné rezervy sú uskladnené v skladoch Správy rezerv (tzv. Závody Správy rezerv). Aj v tomto prípade však mobilizačné rezervy potrebujú ochraňovateľa, aby tento vykonával ostatné povinnosti ochraňovateľa. Závody Správy rezerv totiž vykonávajú iba skladovanie, ktoré je iba jednou z činností zahrnutých pod pojem ochraňovanie. Ostatné činnosti  ochraňovania (preskúšanie, obmeny, vyčlenenie a pod.) preto vykonáva príslušný ochraňovateľ. Rozsah týchto činností bude dohodnutý v zmluve o ochraňovaní. To znamená, že ochraňovateľ môže byť ochraňovateľom aj vtedy, ak nevykonáva samotné skladovanie, ale iba určité činnosti vymedzené zmluvou.

	Odsek (4)
	Ustanovuje sa postup pri preskúšavaní mobilizačných rezerv.

	Odsek (5)
	Ustanovuje sa zodpovednosť za škodu pri preskúšavaní mobilizačných rezerv.

	Odsek (6)
	Ustanovuje sa povinnosť ochraňovateľa zabezpečovať technickú spôsobilosť mobilizačných rezerv v súlade s príslušnými predpismi a normami.	

K bodu 21
	Ustanovenia o obmene mobilizačných rezerv pôvodne uvedené v § 6b sa teraz  presúvajú do § 6c.
	
	Odsek (1)
	Ochraňovateľ je povinný neustále sledovať, kedy je potrebné mobilizačné rezervy obmeniť v súlade s určenou lehotou skladovania, záručnými podmienkami alebo lehotami určenými príslušnými orgánmi. Ak je v určitom roku potrebné zásoby obmeniť, ochraňovateľ je povinný navrhnúť túto obmenu Správe rezerv v termíne do 28. februára predchádzajúceho roka.

	Odsek (2)
	Na základe návrhu podľa odseku 1 Správa rezerv rozhodne o obmene zásob do 30. júna kalendárneho roka predchádzajúceho roku plánovanej realizácie obmeny. Obmenu vykonáva ochraňovateľ.

	Odsek (3)
	Obmena zásob sa skladá z dvoch častí, predaj a nákup zásob. Ak sa obidve tieto časti stihnú vykonať v priebehu jedného zdaniteľného obdobia (kalendárny mesiac), tak zábezpeka nie je potrebná.

	Odsek (4)
	Zábezpeka musí byť zložená pri všetkých obmenách, ktoré presiahnu jeden kalendárny mesiac.

	Odsek (5)
	Zábezpeka musí byť zložená vo výške kúpnej ceny obmieňaných zásob podľa zmluvy o obmene.

	Odsek (6)
	V záujme odvrátenia hroziacej škody možno vykonať aj mimoriadnu obmenu, teda obmenu, o ktorú ochraňovateľ nepožiadal v súlade s odsekom 1. Aj v týchto prípadoch je však potrebné rozhodnutie Správy rezerv na základe ad hoc požiadavky ochraňovateľa.

	Odsek (7)
	Ak mobilizačné rezervy tvoria zásoby, ktoré majú dopredu známe lehoty skladovania, obmenu týchto zásob možno dohodnúť priamo v zmluve o ochraňovaní a nie je na tento účel potrebná osobitná zmluva o obmene.

K bodu 22
	Ustanovenia o zámene mobilizačných rezerv pôvodne uvedené v § 6c sa teraz  presúvajú do § 6d.
	
	Odsek (1)
	Podobne ako pri obmene ochraňovateľ navrhuje zámenu do 28. februára kalendárneho roka predchádzajúceho roku zámeny.
	
	Odsek (2)
	Keďže sa mobilizačné rezervy vytvárajú na základe požiadaviek ústredných orgánov štátnej správy, tieto musia dať súhlas aj na ich zámenu. Potom môže Správa rezerv vydať rozhodnutie o zámene.
 
	Odsek (3)
	Zámenu mobilizačných rezerv vykonáva Správa rezerv, pretože pri zámene sa môže zmeniť druh, akosť, množstvo alebo cena zamieňaných rezerv a preto sa na výkon zámeny vzťahuje zákon č. 25/2006 Z.z. o verejnom obstarávaní a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov. 

	Odsek (4)
	Z vymenovaných dôvodov možno uskutočniť aj mimoriadnu zámenu.

	Odsek (5)
	Rozširuje sa okruh prípadov, kedy musí ochraňovateľ požiadať o zámenu.

	Odsek (6)
	Možnosť rozdeliť zámenu na viac častí.	

K bodu 23
	Ustanovenia o výpožičke mobilizačných rezerv pôvodne uvedené v § 6da sa teraz  presúvajú do § 6e.
	
	Odsek (1)
	Vzhľadom k špecifickému účelu mobilizačných rezerv je možné ich vypožičať iba obmedzenému okruhu subjektov - štátnym rozpočtovým a príspevkovým organizáciám a jednotkám územnej samosprávy a na obmedzený čas.

	Odsek (2)
	Ustanovuje sa proces uskutočnenia výpožičky. O výpožičku požiada vypožičiavateľ príslušného ochraňovateľa a ten musí následne zistiť stanovisko príslušného ústredného orgánu štátnej správy. Ak je toto stanovisko súhlasné, ochraňovateľ postúpi žiadosť na Správu rezerv, ktorá s vypožičiavateľom uzavrie zmluvu o výpožičke.

	Odsek (3)
	Vzhľadom k obmedzenému okruhu možných vypožičiavateľov je výpožička bezodplatná, keďže sa predpokladá, že vypožičiavateľ bude používať mobilizačné rezervy na verejný účel.
	
	Odsek (4)
	Ak po uplynutí jedného roka vypožičiavateľ naďalej potrebuje mobilizačné rezervy, výpožička sa môže zmeniť na nájom po uzavretí zmluvy o nájme.	

	Odsek (5)
	Ak bude Správa rezerv vypožičané mobilizačné rezervy potrebovať na plnenie hlavných cieľov mobilizačných rezerv podľa § 6, môže výpožičku predčasne ukončiť.	

K bodu 24
	Ustanovenia o nájme mobilizačných rezerv pôvodne uvedené v § 6e sa teraz  presúvajú do § 6f.

	Odsek (1)
	Na rozdiel od výpožičky, nájom mobilizačných rezerv je určený predovšetkým pre podnikateľské subjekty.	

	Odsek (2)
	Postupnosť procesu schvaľovania nájmu je rovnaký ako pri výpožičke s tým rozdielom, že pri nájme sa doplňujú aj lehoty pre prípad predlžovania nájmu mobilizačných rezerv.	

	Odsek (3)
	Výšku nájomného určí zmluva, nájomné však nemôže byť nižšie ako hovorí tento odsek.

	Odsek (4)
	Podobne ako pri výpožičke môže Správa rezerv nájom predčasne ukončiť, ak mobilizačné rezervy potrebuje na niektorý z účelov ustanovených v § 6.
	
	Odsek (5)
	Ustanovujú sa povinnosti nájomcu.

K bodu 25
	Ak mobilizačné rezervy už neplnia účel, na ktorý boli vytvorené, bude sa s nimi nakladať v súlade s týmto paragrafom.

	Odsek (1)
	To, či sú mobilizačné	rezervy stále účelné pre plnenie opatrení hospodárskej mobilizácie, posudzuje ochraňovateľ. Ochraňovateľ je každoročne povinný preskúmavať túto účelnosť a zasielať o tom Správe rezerv správu v súlade s § 6 ods. 12. Ak dospeje k názoru, že mobilizačné rezervy už tento účel nespĺňajú, je povinný predložiť príslušnému ústrednému orgánu štátnej správy návrh na ich vyčlenenie.

	Odsek (2)
	Príslušný ústredný orgán žiadosť podľa odseku 1 posúdi a má možnosť predložiť Správe rezerv návrh na vyčlenenie predmetných mobilizačných rezerv alebo na ich presun, ak sa tieto mobilizačné rezervy môžu použiť na plnenie úloh hospodárskej mobilizácie u iného ochraňovateľa.

	Odsek (3)
	V prípade návrhu ústredného orgánu štátnej správy	na vyčlenenie mobilizačných rezerv môže Správa rezerv rozhodnúť o ich vyčlenení alebo preradení. Pri ich vyčlenení sa s mobilizačnými rezervami bude nakladať ako s prebytočným majetkom podľa zákona č. 278/1993 o správe majetku štátu v znení neskorších predpisov. Pri preradení sa mobilizačné rezervy preklasifikujú na iný druh štátnych hmotných rezerv a bude sa s nimi postupovať v súlade s príslušnými ustanoveniami tohto zákona.

	Odsek (4)
	V prípade návrhu ústredného orgánu štátnej správy	na presun mobilizačných rezerv musí Správa rezerv vydať rozhodnutie o presune.

	Odsek (5)
	Ustanovujú sa niektoré povinnosti ochraňovateľa pri vyčleňovaní zásob.

	Odsek (6)
	Ustanovujú sa niektoré povinnosti ochraňovateľa pri vyčleňovaní, preradení alebo presune zásob.
	
	Odsek (7)
	Ustanovujú sa pravidlá pre ocenenie prebytočného majetku.

K bodu 26
	§ 6da sa vypúšťa, pretože výpožička mobilizačných rezerv bola presunutá do § 6e.  § 6h sa	vypúšťa, pretože „presun mobilizačných rezerv“ bol zaradený do § 6g. Vypúšťa sa § 6i, pretože preskúšavanie je súčasťou ochraňovania podľa § 6b.
	
K bodu 27
Odsek (1)
Upresňuje sa účel pohotovostných zásob, dopĺňa sa ich použitie v prípade 3. stupňa povodňovej aktivity.

Odsek (2)
Upravuje sa základné rozdelenie pohotovostných zásob na návratné a nenávratné. Pri návratných pohotovostných zásobách sa upravuje ich použitie na všetky situácie podľa odseku 1. Pri nenávratných zásobách sa upravuje vyrovnanie dane z pridanej hodnoty.
	
K bodu 28
	Odsek (6)
	Dopĺňa sa povinnosť Správy rezerv informovať vládu o stave pohotovostných zásob.

Odsek (7)
Rozhodnutie o použití pohotovostných zásob sa zveruje výlučne do kompetencie Správy rezerv.

Odsek (8)
Ustanovujú sa podmienky použitia pohotovostných zásob na účely humanitárnej pomoci mimo územia Slovenskej republiky.

Odsek (9)
Ustanovuje sa možnosť použiť pohotovostné zásoby aj v iných, bližšie neurčených prípadoch, ak sú dodržané zákonné podmienky.

Odsek (10)
Ustanovuje sa postup a povinnosti príslušného orgánu krízového riadenia v prípade, ak použité návratné pohotovostné zásoby boli poškodené, opotrebované alebo znehodnotené.

K bodu 29
	Ustanovuje sa povinnosť vrátiť pohotovostné zásoby, ktoré boli poskytnuté na riešenie situácií, ale neboli prerozdelené, poškodené alebo znehodnotené.

K bodu 30
	Dopĺňa sa výpočet obsahu pojmu „hospodárenie s pohotovostnými zásobami“. Dopĺňa sa ochraňovanie, nájom a preradenie, odstraňuje sa pôžička a tiež skladovanie a vyčleňovanie, ktoré sú súčasťou ochraňovania.

K bodu 31
	Na rozdiel od mobilizačných rezerv, ochraňovateľom pohotovostných zásob môže byť aj Správa rezerv. V súčasnosti sú všetky pohotovostné zásoby uskladnené v závodoch Správy rezerv.

	Odsek (1)
	Ustanovujú sa základné podmienky skladovania pohotovostných zásob.

	Odsek (2)
	Pohotovostné zásoby sa v prvom rade skladujú v skladoch Správy rezerv (závodoch), pretože sa tam môžu skladovať bezodplatne. Ak to však nie je možné, alebo je hospodárnejšie skladovať ich niekde inde, je možné skladovať ich na základe zmluvy u iného skladovateľa. Správa rezerv alebo iný ochraňovateľ pritom musí naďalej plniť ostatné činnosti ochraňovania.

K bodu 32
	Obmenu pohotovostných zásob zabezpečuje Správa rezerv, pričom na postup obmeny pohotovostných zásob sa primerane aplikujú ustanovenia o obmene mobilizačných rezerv ustanovené v § 6c.

K bodu 33
	Zámenu pohotovostných zásob v prípade potreby zabezpečuje Správa rezerv, pričom na postup zámeny pohotovostných zásob sa primerane aplikujú ustanovenia o zámene mobilizačných rezerv ustanovené v § 6d.

K bodu 34
	§ 7e	
Podobne ako pri mobilizačných rezervách možno pohotovostné zásoby vypožičať iba určitému okruhu subjektov verejnej správy. Na postup pri výpožičke pohotovostných zásob sa primerane aplikujú ustanovenia o výpožičke mobilizačných rezerv ustanovené v § 6e.

§ 7f
	Aj prenajať pohotovostné zásoby môže Správa rezerv iba určitému okruhu subjektov verejnej správy. Na postup pri nájme pohotovostných zásob sa primerane aplikujú ustanovenia o nájme mobilizačných rezerv ustanovené v § 6f.

	§ 7g
	Ustanovuje sa možnosť preradiť pohotovostné zásoby do mobilizačných rezerv. 	

§ 7h
	Postup pri použití pohotovostných zásob bol pôvodne upravený v § 7d, teraz sa presúva do § 7h.
	Odsek (1)
	Oprávnený žiadať poskytnutie pohotovostných zásob je predovšetkým štatutárny zástupca príslušného orgánu krízového riadenia.	

	Odsek (2)
	V niektorých prípadoch môže o pohotovostné zásoby požiadať aj priamo obec (štatutárny orgán obce - starosta).	

	Odsek (3)
	Ustanovuje sa postup pri žiadosti o pohotovostné zásoby zo strany obce.
	
	Odsek (4)
	Ustanovuje sa postup pri žiadosti o pohotovostné zásoby zo strany obvodného úradu.

	Odsek (5)
	Ustanovujú sa náležitosti žiadosti o poskytnutie pohotovostných zásob.

	Odsek (6)
	O použití pohotovostných zásob rozhoduje Správa rezerv. Pohotovostné zásoby sa môžu poskytnúť iba na obdobie trvania príslušnej situácie podľa § 7 ods. 1.	

	Odsek (7)
	Ustanovuje sa postup pri preberaní pohotovostných zásob dopravcom.	

	Odsek (8)
	Orgán krízového riadenia, ktorý o pohotovostné zásoby požiadal, za ne preberá zodpovednosť.

K bodu 35
	Ustanovenie sa upravuje v súlade s novou úpravou pojmov súvisiacich so štátnymi hmotnými rezervami.

K bodu 36
	Gramatická úprava.

K bodu 37
	Odsek (3)
	Ustanovenie upravuje, čo môže byť financované z bežných účtov Správy rezerv. Rozširuje sa možnosť z bežných účtov financovať všetky aspekty hospodárenia so štátnymi hmotnými rezervami a nie iba ich ochraňovanie a tvorbu.

	Odsek (4)
Ustanovuje sa postup realizovania zálohových platieb pri nákupe hmotných rezerv.

Odsek (5)
Ustanovuje sa možnosť započítať vzájomné pohľadávky pri obmenách a zámenách.

Odsek (6)
Zmluvné preddavky z bežných účtov možno poskytnúť, ak boli vopred zmluvne dohodnuté a nie iba pri obmenách a zámenách.

Odsek (7)
Upravuje sa terminológia vymedzenia toho, čo môže byť financované z bežných účtov.

K bodu 38
	Pôvodný odsek 8 je pozmenený a premenovaný na odsek 7. Pôvodný odsek 9 sa vypúšťa, pretože príjem z predaja vyčlenených nehnuteľností nemôže byť príjmom bežných účtov Správy rezerv, keďže nehnuteľnosti nie sú súčasťou štátnych hmotných rezerv, ale nakladanie s nimi upravuje zákon č. 278/1993 o správe majetku štátu v znení neskorších predpisov.
	Pôvodný odsek 10 sa vypúšťa, pretože preddavky sú riešené v novom odseku 6.

K bodu 39
	Ustanovujú sa všeobecné povinnosti ochraňovateľov spoločné pre všetky druhy štátnych hmotných rezerv.

	Odsek (1)
	Do výpočtu hlavných povinností ochraňovateľa sa dopĺňa povinnosť vyskladniť štátne hmotné rezervy na základe pokynov Správy rezerv.

	Odsek (2)	
	Označenie „právnická osoba a fyzická osoba - podnikateľ“ sa mení na označenie „ochraňovateľ“.

K bodu 40
	Podrobnejšie sa upravuje súhrn činností spadajúcich do pojmu ochraňovanie.

K bodu 41
	Ochraňovanie nemusí znamenať súčasný výkon všetkých činností uvedených v odseku 1. Rozsah činností každého ochraňovateľa môže byť aj užší a je určený zmluvou o ochraňovaní.

K bodu 42
Odsek (1)	
Upravujú sa výšky pokút a ustanovujú sa nové pokuty za porušenie povinností doplnených touto novelizáciou.

Odsek (2)
Výslovne sa uvádza možnosť Správy rezerv uložiť pokutu aj opakovane, ak sankcionovaný subjekt stále porušuje určitú povinnosť aj po primeranej dodatočnej lehote poskytnutej Správou rezerv na jej splnenie.

K bodu 43
Legislatívno-technická úprava.

K bodu 44
	Mobilizačné rezervy sa vytvárajú na základe požiadaviek systému hospodárskej mobilizácie, tieto požiadavky Správa rezerv predkladajú príslušné ústredné orgány štátnej správy. V súvislosti s tým sa do § 11 dopĺňa nová povinnosť, ktorá prikazuje príslušným ústredným orgánom štátnej správy pravidelne prehodnocovať účelnosť mobilizačných rezerv vytvorených na základe ich požiadaviek.

K bodu 45
	Odstraňujú sa niektoré poznámky pod čiarou, ak sú vzhľadom na novelizáciu príslušných ustanovení neaktuálne.

K článku II

	Do zákona o elektronickom výbere mýta sa dopĺňa výnimka pre vozidlá zásob mobilizačných rezerv, aby tieto nemuseli platiť mýto pri plnení úloh na základe rozhodnutia vlády alebo Správy rezerv.

	Dopĺňa sa poznámka pod čiarou odkazujúca na zákon č. 82/1994 Z.z. o štátnych hmotných rezervách v znení neskorších predpisov a jeho ustanovenia upravujúce použitie mobilizačných rezerv.

K článku III
	Navrhuje sa účinnosť zákona.