Author: kristin
Last saved by: Jakub Kristin

D ô v o d o v á   s p r á v a

Všeobecná časť

Návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 170/2001 Z.z. o núdzových zásobách ropy a ropných výrobkov a o riešení stavu ropnej núdze v znení neskorších predpisov a ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákony, sa predkladá  predovšetkým z dôvodu transpozície Smernice Rady 2009/119/ES zo 14. septembra 2009, ktorou sa členským štátom ukladá povinnosť udržiavať minimálne zásoby ropy a/alebo ropných výrobkov (ďalej len „Smernica Rady 2009/119/ES“) a z dôvodu úpravy znenia niektorých ustanovení na preklenutie prechodného obdobia (rok 2013) do času definitívneho doriešenia modelu zabezpečenia núdzových zásob ropy a ropných výrobkov (ďalej len „núdzové zásoby“).

Problematika núdzových zásob Slovenskej republiky je upravená zákonom č. 170/2001 Z.z. o núdzových zásobách ropy a ropných výrobkov a o riešení stavu ropnej núdze v znení neskorších predpisov v súlade s kodifikovanou Smernicou Rady 2006/67/ES z 24. júla 2006, ktorou sa členským štátom ukladá povinnosť udržiavať minimálne zásoby ropy a/alebo ropných výrobkov, ktorou Európska únia zaviazala členské krajiny povinne udržiavať núdzové zásoby vo výške priemernej deväťdesiatdňovej spotreby vybraných ropných výrobkov a uložila povinnosť vytvoriť v každej členskej krajine právne predpisy umožňujúce vládam počas ropnej núdze prijať opatrenia na jej riešenie. Núdzové zásoby sú podľa platnej legislatívy rozdelené do troch produktových kategórií, pričom núdzové zásoby pre každú kategóriu musia dosahovať aspoň 90 dní priemernej dennej spotreby.

Smernica Rady 2009/119/ES bola prijatá predovšetkým s cieľom zosúladiť systém núdzových zásob podľa predpisov Európskej únie so systémom núdzových zásob na základe Medzinárodného energetického programu (IEP), ktorým sú zaviazané členské štáty Medzinárodnej energetickej agentúry (IEA). Väčšina členských štátov Európskej únie je zároveň aj členom IEA, čo znamená, že pri udržiavaní núdzových zásob musia tieto štáty plniť rozdielne požiadavky obidvoch organizácií. Prijatím Smernice Rady 2009/119/ES sa mnohé z týchto rozdielov odstránili a zjednotili sa postupy, čo členským štátom zjednoduší  povinnosti vo vzťahu k týmto organizáciám, umožní transparentnejšie budovanie núdzových zásob a koordináciu v prípade kolektívnej medzinárodnej akcie pri riešení krízových situácii. Prijatím Smernice Rady 2009/119/ES sa zbližujú aj núdzové postupy a mechanizmy Európskej únie a IEA v oblasti núdzových zásob, čo v prípade výpadkov dodávok ropy alebo ropných výrobkov umožní efektívnejšiu spoluprácu obidvoch organizácií a zvýši energetickú bezpečnosť všetkých členských štátov, ako aj celého regiónu. Členské štáty Európskej únie sú povinné implementovať predmetnú Smernicu do svojich národných legislatív najneskôr do konca roku 2012.

Núdzové zásoby Slovenskej republiky sú vo vlastníctve štátu, spravuje ich Správa štátnych hmotných rezerv Slovenskej republiky (ďalej len „Správa rezerv“) ako ústredný orgán štátnej správy a sú priamo kontrolované vládou. To umožňuje, že systém núdzových zásob v Slovenskej republike je v súčasnosti transparentný, operatívny, dobre kontrolovateľný, s priamym dosahom a systémom riadenia núdzových zásob zo strany štátu pre prípad stavu ropnej núdze. Tento systém bude ovplyvnený hlavne tými ustanoveniami Smernice Rady 2009/119/ES, ktoré zavádzajú novú metodiku výpočtu núdzových zásob, založenú na čistom dovoze ropy a ropných výrobkov na úrovni 90 dní čistého dovozu alebo 61 dní čistej spotreby ropy a ropných výrobkov (podľa toho, ktoré číslo je vyššie), ako aj povinnosť odpočtu 10% núdzových zásob ako nevyťažiteľných zásob. Implementácia týchto ustanovení bude mať za následok potrebu navýšenia fyzického stavu núdzových zásob Slovenskej republiky, aby bola splnená požiadavka minimálneho stavu núdzových zásob na úrovni 90 dní čistého dovozu ropy a ropných výrobkov. Podľa predpokladu Správy rezerv bude na minimálne splnenie tejto požiadavky potrebné do konca roka 2012 doplniť núdzové zásoby o vyše 36 000 ton ropy a v roku 2013 o ďalších asi 32 000 ton. V nasledujúcich rokoch bude ďalej potrebné stav núdzových zásob dopĺňať v závislosti od vývoja nárastu spotreby ropných výrobkov a čistých dovozov ropy a ropných výrobkov do Slovenskej republiky. Smernica Rady 2009/119/ES ruší rozdelenie núdzových zásob do troch kategórií, čo umožní väčšiu voľnosť pri určovaní štruktúry núdzových zásob.

Doplnenie núdzových zásob v dôsledku týchto zmien si však vyžaduje veľké finančné prostriedky. Čiastková zmena financovania nastala už v decembri 2010, kedy bol schválený návrh zákona č. 493/2010 Z.z., ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 170/2001 Z. z. o núdzových zásobách ropy a ropných výrobkov a o riešení stavu ropnej núdze v znení neskorších predpisov a o doplnení zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 82/1994 Z. z. o štátnych hmotných rezervách v znení neskorších predpisov.  Cieľom uvedeného zákona bolo najmä od 1. januára 2011 zabezpečiť financovanie núdzových zásob formou výberu poplatku od podnikateľských subjektov na základe dovozu, respektíve prepravy ropy a vybraných ropných výrobkov na územie Slovenskej republiky. Poplatok je určený na tvorbu, obmenu, zámenu, pôžičku, skladovanie, ochraňovanie, udržiavanie a financovanie núdzových zásob. Príjmy z výberu poplatku sú príjmom štátneho rozpočtu, z ktorého sú financované núdzové zásoby, avšak finančné prostriedky z vybraných poplatkov nie sú v plnej výške odvádzané Správe rezerv na pokrytie potrieb vyplývajúcich z implementácie Smernice Rady 2009/119/ES, čo je v rozpore so zákonom a samotnou podstatou vyberania tohto poplatku. 
Správa rezerv nemá dostatočné finančné prostriedky na pokrytie zvýšenej potreby doplnenia núdzových zásob i napriek skutočnosti, že výška poplatku na nakladanie s núdzovými zásobami, ktorý je od 1. januára 2011 vyberaný za týmto účelom, by úplne postačovala na pokrytie potreby doplnenia nárastu. Vzhľadom na náročné diskusie ohľadom formy zabezpečenia núdzových zásob (štátny model, uloženie povinnosti podnikateľským subjektom, agentúrny model), Správa rezerv navrhla zmeny, ktoré umožnia na účely núdzových zásob použiť na prechodné obdobie aj zásoby vo vlastníctve podnikateľov, do času definitívneho a bezpečného vyriešenia zabezpečenia núdzových zásob. Správa rezerv konkrétne na tento účel plánuje využiť na základe dohody so spoločnosťou TRANSPETROL, a.s. zásoby v jej vlastníctve, ktorými v rokoch 2012 a 2013 naplní zvýšenú povinnosť doplnenia núdzových zásob vo výške 68 tis. ton ropy vyplývajúcu zo Smernice Rady 2009/119/ES. Je to však iba dočasné riešenie a do konca roka 2013 bude potrebné definitívne vyriešiť otázku financovania núdzových zásob. Pripravovaný model zabezpečenia núdzových zásob, tak ako je tomu i teraz, by nemal vyvolať žiadne nároky na zdroje štátneho rozpočtu, žiadne alebo len minimálne dodatočné finančné zaťaženie podnikateľskej sféry, a tým aj konečného spotrebiteľa. Predovšetkým by mal zabezpečiť maximálnu kontrolu štátu nad núdzovými zásobami a pohotovú použiteľnosť týchto zásob s cieľom eliminovať hospodárske škody pri výskyte ropnej krízy. Predkladaný návrh riešenia vyplýva z potreby splnenia medzinárodného záväzku Slovenskej republiky zabezpečiť núdzové zásoby na požadovanej úrovni a transponovať Smernicu Rady 2009/119/ES do 31. decembra 2012 i z potreby väčšieho časového priestoru pre precízne zadefinovanie modelu zabezpečenia núdzových zásob, ale zároveň.

Predkladaný návrh zákona nebude mať vplyv na rozpočet verejnej správy.

Návrh zákona nebude mať vplyv na rozpočty obcí a rozpočty vyšších územných celkov, na podnikateľské prostredie, na sociálnu oblasť, na životné prostredie, ani na informatizáciu spoločnosti.

Návrh zákona je v súlade s Ústavou Slovenskej republiky, inými zákonmi a medzinárodnými zmluvami a inými medzinárodnými dokumentmi, ktorými je Slovenská republika viazaná. Samotná problematika zákona je upravená v legislatíve Európskej únie.

DOLOŽKA ZLUČITEĽNOSTI
právneho predpisu s právom Európskej únie

1. Predkladateľ právneho predpisu:
Správa štátnych hmotných rezerv Slovenskej republiky

2. Názov návrhu právneho predpisu:
Zákon, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 170/2001 Z.z. o núdzových zásobách ropy a ropných výrobkov a o riešení stavu ropnej núdze v znení neskorších predpisov a ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákony

3. Problematika návrhu právneho predpisu:
a) je upravená v práve Európskej únie
- v primárnom práve:
bezpredmetné
- v sekundárnom práve (prijatom po nadobudnutí platnosti Lisabonskej zmluvy, ktorou sa mení a dopĺňa Zmluva o Európskom spoločenstve a Zmluva o  Európskej únii - po 30. novembri 2009):
	nie je
- v sekundárnom práve (prijatom pred nadobudnutím platnosti Lisabonskej zmluvy, ktorou sa mení a dopĺňa Zmluva o Európskom spoločenstve a Zmluva o Európskej únii - do 30. novembra 2009):
1.	Smernica Rady 2009/119/ES zo 14. septembra 2009, ktorou sa členským štátom ukladá povinnosť držiavať minimálne zásoby ropy a/alebo ropných výrobkov (Ú.v. EÚ L 265, 9.10.2009),
2.	Smernica Rady (ES) 2006/67/ES zo dňa 24. júla 2006, ktorou sa členským štátom ukladá povinnosť udržiavať minimálne zásoby ropy a/alebo ropných výrobkov (kodifikované znenie) (Ú.v. EÚ L 217, 8.8.2006),
3.	Smernica Rady (EHS) 73/238/EHS zo dňa 24. júla 1973 o opatreniach na zmiernenie následkov ťažkostí pri zásobovaní ropou a ropnými produktmi (Mimoriadne vydanie Ú. v. EÚ, kap. 12/zv. 1)

b) nie je obsiahnutá v judikatúre Súdneho dvora Európskej únie

4. Záväzky Slovenskej republiky vo vzťahu k Európskej únii:

a) 31. december 2012
b) november 2011
c) nebolo začaté konanie
d) zákon č. 170/2001 Z.z. o núdzových zásobách ropy a ropných výrobkov a o riešení stavu ropnej núdze v znení neskorších predpisov

5. Stupeň zlučiteľnosti návrhu právneho predpisu s právom Európskej únie:
a) úplný

6. Gestor:
Správa štátnych hmotných rezerv Slovenskej republiky

Osobitná časť

K článku I

K bodu 1
	Precizuje sa znenie ustanovenia tak, aby nevznikli žiadne pochybnosti o tom, kto sa považuje za podnikateľa podľa tohto zákona. Odkazuje sa pritom na osobitný predpis (zákon č. 513/1991 Zb. Obchodný zákonník v znení neskorších predpisov), ktorý upravuje záležitosti podnikania a podnikateľov.

K bodu 2
	Precizovanie pojmov v súlade s novou právnou úpravou a zavádzajú sa nové pojmy, napr. aditíva, biopalivo, dovoz, vývoz, osobitné zásoby, mimoriadna obmena a pod.

K bodu 3
	Z označenia núdzových zásob sa vypúšťa slovo „vybraných“, aby sa ustálilo jednotné označenie „Núdzové zásoby ropy a ropných výrobkov“, ktoré je v súlade s vymedzením pojmov v § 2.

K bodu 4
	Ustanovenie § 3 ods. 2 sa dopĺňa o novú vetu, pretože v súlade s ustanoveniami Smernice Rady 2009/119/ES subjekt spravujúci núdzové zásoby (Správa rezerv) musí konať v záujme zabezpečenia energetickej bezpečnosti krajiny, ako aj európskeho priestoru (všeobecný záujem) a nie v záujme dosiahnutia zisku.

K bodu 5
	Zmeny v dôsledku implementácie Smernice Rady 2009/119/ES spôsobia nárast úrovne núdzových zásob, ktoré je Správa rezerv povinná v nasledujúcich rokoch udržiavať. Finančné prostriedky pridelené Správe rezerv zo štátneho rozpočtu však na tento nárast nepostačujú. Preto v tomto ustanovení Správa rezerv navrhla zmeny, ktoré umožnia na účely núdzových zásob použiť aj zásoby vo vlastníctve podnikateľov. Konkrétne Správa rezerv na tento účel plánuje využiť zásoby spoločnosti TRANSPETROL, a.s., ktoré pomôžu v rokoch 2012 a 2013 splniť zvýšenú povinnosť vyplývajúcu zo Smernice Rady 2009/119/ES.

K bodu 6
	 Precizuje sa vymedzenie toho, aké zásoby sa môžu považovať za núdzové zásoby, podľa toho, v akom druhu skladov, mieste uloženia a colnom režime sa nachádzajú. Ustanovenie sa dopĺňa aj o možnosť zahrnúť do núdzových zásob biopalivá a aditíva po splnení ustanovených podmienok.

K bodu 7
	Upravuje sa spôsob určovania minimálneho stavu núdzových zásob, ktorý je štát povinný udržiavať. Podľa metodiky Smernice Rady 2009/119/ES sa táto povinnosť určuje podľa podmienok príslušného štátu na základe čistých dovozov ropy a ropných výrobkov, pričom doterajšia úprava bola založená podľa metodiky výpočtu Európskej únie na domácej spotrebe ropy a ropných výrobkov. Do výpočtu povinnosti udržiavať núdzové zásoby sa za  splnených podmienok dopĺňa aj možnosť zahrnúť do výpočtu biopalivá a aditíva. Ak ale nastane situácia, že 61 dní priemernej dennej spotreby bude predstavovať vyššiu hodnotu, ako je 90 dní priemerných denných čistých dovozov, je potrebné ako minimálny limit stanoviť túto vyššiu hodnotu.

K bodu 8
	Ustanovenie pôvodného § 3 ods. 6 je obsiahnuté v novom odseku 7.

K bodu 9
	Minimálny limit na určitý rok sa určuje na základe štatistických údajov za predchádzajúci rok. Kompletné údaje za všetky mesiace určitého roka však Správa rezerv má k dispozícii najskôr na konci januára nasledujúceho roka. Teda až po januári Správa rezerv zistí, akú minimálnu výšku núdzových zásob musí udržiavať. V prípade potreby tak má čas núdzové zásoby doplniť v období do 31. marca, odkedy musí byť tento limit naplnený pre obdobie nasledujúcich 12 mesiacov, až do stanovenia a naplnenia nového limitu pre nasledujúci rok.

K bodu 10
	Ustanovuje sa imunita núdzových zásob pred exekúciou v súvislosti s novelizáciou exekučného poriadku. Doteraz bol vo všeobecnosti majetok štátu chránený pred exekúciou, ale podľa nálezu Ústavného súdu Slovenskej republiky 
PL. ÚS 111/2011-61 zo 4. júla 2012 bol takýto stav v rozpore s ústavou a niektorými medzinárodnými dohovormi. Ako reakcia na tento nález bol urýchlene prijatý vládny návrh zákona, ktorým sa dopĺňa zákon Národnej rady Slovenskej republiky 
č. 233/1995 Z. z. o súdnych exekútoroch a exekučnej činnosti (Exekučný poriadok) a o zmene a doplnení ďalších zákonov v znení neskorších predpisov, podľa ktorého na rozdiel od doterajšej právnej úpravy nie je ochrana dotknutého majetku štátu už koncipovaná ako absolútne právo, ktoré nepripúšťa žiadne výnimky. Podľa tejto novej úpravy zákon taxatívne vymedzuje majetok štátu, ktorý nemožno bez výnimky postihnúť výkonom exekúcie, ako aj majetok štátu, ktorý môže byť predmetom exekúcie, ak o tom rozhodne súd. Medzi výnimky patrí aj „iný majetok štátu, o ktorom tak ustanoví zákon“. Preto do zákona č. 170/2001 Z.z môžeme doplniť túto výnimku vzťahujúcu sa na núdzové zásoby. O imunite pred exekúciou hovorí aj Smernica Rady 2009/119/ES, ale vyžaduje ju iba pri osobitných zásobách. Vzhľadom na podstatu a účel núdzových zásob je však vhodné ochranu pred exekúciou aplikovať na všetky núdzové zásoby a nie iba na osobitné.

K bodu 11
	Ustanovenie § 4 ods. 1 sa dopĺňa o novú vetu, ktorá ustanovuje potrebu pripravenosti núdzových zásob pre prípad stavu ropnej núdze. V prípade vzniku krízovej situácie v dodávkach ropy je v záujme zabránenia ekonomickým škodám alebo plnenia záväzkov, ktorými je Slovenská republika viazaná, potrebné okamžite a bez prieťahov reagovať. Z tohto dôvodu sa vyžaduje, aby núdzové zásoby boli neustále a kedykoľvek pripravené k ich pohotovej použiteľnosti a vyskladneniu.

K bodu 12
	Legislatívno-technická úprava.

K bodu 13
Legislatívno-technická úprava.

K bodu 14
	Slovo „vybrané“ v ustanovení § 4 ods. 2 písm. b) vyjadruje rozdelenie núdzových zásob do troch kategórií tzv. vybraných ropných výrobkov. To znamená, že do núdzových zásob bolo podľa doterajšej úpravy možné zahrnúť iba výrobky patriace medzi tieto vybrané ropné výrobky uvedené v prílohe č. 1 k tomuto zákonu. Nová právna úprava však toto obmedzenie odstraňuje a súčasťou núdzových zásob môže byť akýkoľvek ropný výrobok uvedený v príslušnom predpise Európskej únie. Preto je potrebné slovo „vybrané“ zo znenia ustanovenia § 4 ods. 2 písm. b) vypustiť.

K bodu 15
	 Z rovnakého dôvodu ako v predchádzajúcom bode sa vypúšťa slovo „vybrané“ a v slovách „do cestných cisternových vozidiel a železničných cisternových vozňov“ sa slovo „a“ mení na slovo „alebo“. V niektorých skladovacích zariadeniach v Slovenskej republike totiž nie je možné súčasne vyskladňovať do cestných aj železničných vozidiel, preto postačí, ak v zákone bude požiadavka na plnenie aspoň do jedného druhu vozidiel.

K bodu 16
	Ustanovenie sa upravuje podľa technických možností väčšiny skladovacích zariadení v Slovenskej republike. 

K bodu 17
	Z požiadaviek na technické podmienky skladovacích zariadení uvedených v príslušnom odseku sa vyčleňujú skladovacie zariadenia pre vykurovací olej. V dôsledku špecifických fyzikálnych vlastností vykurovacích olejov na tento druh ropného výrobku je potrebné prihliadať osobitne, keďže tieto podmienky pre vykurovací olej technicky nie je možné splniť.

K bodu 18
	Z dôvodu uvedeného v bode 5 je potrebné upraviť možnosť, aby núdzové zásoby v jeho vlastníctve mohol skladovať podnikateľ podľa bodu 5 aj bez toho, aby bol ako uznaný skladovateľ vybraný vo verejnom obstarávaní.

K bodu 19
Legislatívno-technická úprava.

K bodu 20
	Odsek (6)
	Na základe doterajších skúseností Správy rezerv je potrebné bližšie vymedziť povinnosti uznaných skladovateľov týkajúce sa kontroly kvality núdzových zásob u nich uskladnených, ako aj z pohľadu požiadaviek vyplývajúcich z predmetnej smernice.

	Odsek (7)
	V záujme zabezpečenia energetickej bezpečnosti krajiny a  pohotovej použiteľnosti núdzových zásob pri reakcii na krízovú situáciu, je potrebné v zákone vyslovene uložiť povinnosť uznaného skladovateľa bezodkladne vydať núdzové zásoby Správe rezerv na základe jej predchádzajúceho pokynu.

K bodu 21
	Formulácia „Medzivládna dohoda o voľnom dovoze núdzových zásob do Slovenskej republiky“ sa nahrádza všeobecnejšou a priliehavejšou formuláciou „Medzivládna dohoda o skladovaní núdzových zásob“.

K bodu 22
	 Odsek (1)
	Ustanovuje sa možnosť vyčleniť časť núdzových zásob ako osobitné zásoby, ktoré môžu byť iba vo forme ropných výrobkov a ich úroveň sa bude počítať na základe priemernej dennej spotreby ropných výrobkov. Osobitné zásoby sú tvorené na báze dobrovoľnosti, stále sú súčasťou núdzových zásob a započítavajú sa do vykazovania celkovej úrovne núdzových zásob, ale Smernica Rady 2009/119/ES sa ich zavedením snažila motivovať členské štáty k udržiavaniu časti núdzových zásob aj vo forme ropných výrobkov, keďže rozdelenie núdzových zásob na tri kategórie ropných výrobkov podľa staršej Smernice Rady 2006/67/ES sa už v novšej smernici nenachádza.

	Odsek (2)
	Upravujú sa tu možnosti skladovania osobitných zásob.

	Odsek (3)
	Ustanovenie upravuje, ktoré druhy ropných výrobkov môžu byť súčasťou osobitných zásob.

	Odsek (4)
	Ustanovenie upravuje spôsob výpočtu a zloženia osobitných zásob. Zloženie osobitných zásob musí byť navrhnuté tak, aby sa druhy ropných výrobkov v nich obsiahnuté podieľali na celkovej štruktúre spotreby Slovenskej republiky aspoň tromi štvrtinami (75 %).

	Odsek (5)
	Predmetné ustanovenie upravuje povinnosti Správy rezerv týkajúce sa vykazovanie osobitných zásob Európskej komisii v prípade ich zriadenia a záväzok udržiavať ich na nahlásenej minimálnej úrovni počas stanoveného obdobia.

	Odsek (6)
	Týmto ustanovením za zabezpečuje, že aj v prípade nezriadenia osobitných zásob musí byť aspoň jedna tretina núdzových zásob udržiavaná vo forme ropných výrobkov. Zásoby ropných výrobkov sú síce nákladnejšie na obstaranie a skladovanie, ale v prípade potreby sú okamžite pripravené na použitie v krízovej situácii, reagovanie je pohotovejšie bez potreby ich predchádzajúceho spracovania v rafinérii, ako je tomu v prípade núdzových zásob udržiavaných vo forme ropy.

	Odsek (7)
	V súlade so smernicou sa zavádzajú  dodatočné povinnosti pre Správu rezerv, ak sa osobitné zásoby nezriadia v požadovanej výške. Správa rezerv v tom prípade bude musieť preukázať, že núdzové zásoby Slovenskej republiky sú pripravené pohotovo reagovať na krízovú situáciu.

K bodu 23
Legislatívno-technická úprava.

K bodu 24
	Odsek (3)
Obmedzuje sa tu možnosť implementácie opatrenia podľa § 6 ods. 2 písm. f) (obmedzenie alebo zákaz vývozu ropy, ropných polotovarov a ropných výrobkov), aby toto opatrenie nebolo v rozpore s medzinárodnými záväzkami Slovenskej republiky, a to len na prípady riešenia stavu ropnej núdze na území Slovenskej republiky.

	Odsek (4)
	Zavádza sa povinnosť vypracovať pohotovostný plán, podľa ktorého sa bude postupovať v krízovej situácii týkajúcej sa dodávok ropy. Pohotovostný plán musí byť na požiadanie prístupný aj Európskej komisii.

K bodu 25
	Ak je počas stavu ropnej núdze potrebné uvoľniť do obehu núdzové zásoby, ustanovenie rozširuje možné formy uvoľňovania núdzových zásob o mimoriadnu obmenu. Výber vhodnej formy zohľadní konkrétne možnosti a situáciu na trhu. Vykonanie mimoriadnej obmeny je efektívne najmä v tom, že sa ňou uvoľní potrebné množstvo ropy alebo ropných výrobkov a súčasne sa zabezpečí aj ich spätné doplnenie do núdzových zásob.

K bodu 26
	Do zákona sa  zavádza možnosť uvoľniť núdzové zásoby v dôsledku potreby plnenia medzinárodných záväzkov aj bez predchádzajúceho vyhlásenia stavu ropnej núdze v Slovenskej republike.

K bodu 27
	Doplňuje sa spresnenie, že núdzový plán spracovania, prepravy a predaja núdzových zásob, ktorý vypracuje Správa rezerv, následne schvaľuje vláda. 

K bodu 28
	Do výpočtu povinností sa dopĺňa „vyskladnenie“ a v dôsledku prečíslovania odsekov sa odsek 4 mení na odsek 7.

K bodu 29
	Zavádza sa výnimka zo zákona č. 309/2009 Z.z. o podpore obnoviteľných zdrojov energie a vysoko účinnej kombinovanej výroby a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov, ktorý ustanovuje povinný minimálny objem biopaliva v pohonných látkach pri ich uvádzaní na trh. Biozložka v pohonných látkach nie je vhodná na dlhodobé skladovanie, preto je podiel biozložky v pohonných látkach obsiahnutých v núdzových zásobách nižší ako stanovuje uvedený zákon pre uvádzanie pohonných látok na trh. Priame uvádzanie pohonných látok z núdzových zásob na trh v prípade krízovej situácie by tak bolo v rozpore s uvedeným zákonom, preto treba do návrhu zákona zaviesť túto výnimku.

K bodu 30
	V prípade, že iné členské štáty Európskej únie budú mať na území Slovenskej republiky uskladnené svoje núdzové zásoby, nemožno im nijakým spôsobom brániť v ich použití na riešenie krízových situácií.

K bodu 31
	Rozširuje sa okruh oblastí, za ktoré sú podnikateľské subjekty a orgány štátnej správy povinné poskytovať údaje Správe rezerv, ktoré sú potrebné na špecifikované účely vo vzťahu k núdzovým zásobám.

K bodu 32
	Odsek (3)
	Ustanovenie upravuje povinnosti Správy rezerv týkajúce sa evidencie núdzových zásob a jej predkladania Európskej komisii.

	Odsek (4)
	Zavádza sa povinnosť pre Správu rezerv vykazovať Európskej únii údaje o obchodných zásobách skladovaných podnikateľskými subjektmi v Slovenskej republike. Údaje o týchto zásobách získava Správa rezerv v rámci štátneho štatistického zisťovania, ktoré Správa rezerv vykonáva na základe Programu štátnych štatistických zisťovaní schválených Štatistickým úradom SR.

Odsek (5)
Stanovujú sa pravidlá pre poskytovanie štatistických výkazov Európskej komisii.

K bodu 33
	Legislatívno-technická úprava.

K bodu 34
	V súvislosti s mimorozpočtovým účtom, na ktorý je sústreďovaný vybratý poplatok, je potrebné upraviť jeho označenie. Tento mimorozpočtový účet je vedený v mene Finančného riaditeľstva Slovenskej republiky, preto aj jeho označenie v tomto odseku a povinnosti z neho vyplývajúce voči Správe rezerv sa budú vzťahovať na Finančné riaditeľstvo a nie na Colný úrad.

K bodu 35
	Z rovnakého dôvodu ako v predchádzajúcom bode sa označenie „Colný úrad“ mení na „Finančné riaditeľstvo Slovenskej republiky“.

K bodu 36
	Z ustanovenia § 8 ods. 1 písm. a) sa vypúšťa druhá veta, ktorá bola zahrnutá v novom odseku 6 v § 4.

K bodu 37
	Legislatívno-technická úprava.

K bodu 38
Legislatívno-technická úprava.

K bodu 39
	Odsek (4)
	Ustanovenie upravuje oprávnenie Európskej komisie kontrolovať núdzové zásoby a núdzovú pripravenosť Slovenskej republiky. Správa rezerv je pritom povinná poskytnúť všetku súčinnosť osobám povereným Európskou komisiou.

	Odsek (5)
	V súvislosti s kontrolou z Európskej komisie sa zavádza povinnosť archivovať všetky potrebné údaje a dokumenty o núdzových zásobách najmenej po dobu 5 rokov.

K bodu 40
	Upravujú sa výšky pokút a ustanovujú sa nové pokuty za porušenie povinností uvedených v nových odsekoch 6 a 7 v § 4.

K bodu 41
	Zaokrúhľuje sa výška pokút, ktoré môžu uložiť iné štátne orgány.

K bodu 42
	Dopĺňa sa ustanovenie hovoriace o tom, že aj po udelení pokuty musí postihnutá osoba stále plniť predmetné zákonné povinnosti. Tiež sa výslovne uvádza možnosť Správy rezerv uložiť pokutu aj opakovane, ak podnikateľ stále porušuje určitú povinnosť aj po primeranej dodatočnej lehote poskytnutej Správou rezerv na jej splnenie.

K bodu 43
Legislatívno-technická úprava.

K bodu 44
	Povinnosti podľa Smernice Rady 2009/119/ES sú členské štáty povinné plniť najneskôr od 31.12.2012.

K bodu 45
	Príloha č. 1 upravuje metodiku výpočtu ropného ekvivalentu dovozu ropných výrobkov, výpočtu deväťdesiatdňového priemerného čistého dovozu a výpočtu úrovne núdzových zásob v dňoch priemerných čistých dovozov. Tieto výpočty sú potrebné pre plnenie požiadaviek na základe Smernice Rady 2009/119/ES.

K bodu 46
	Príloha č. 2 upravuje metodiku výpočtu ropného ekvivalentu dovozu ropných výrobkov, výpočtu deväťdesiatdňového priemerného čistého dovozu a výpočtu úrovne núdzových zásob v dňoch priemerných čistých dovozov. Tieto výpočty sú potrebné pre plnenie požiadaviek na základe Smernice Rady 2009/119/ES.

K bodu 47
	Príloha č. 3 upravuje metodiku výpočtu úrovne núdzových zásob v dňoch spotreby, ktorá je potrebná pre plnenie požiadaviek staršej Smernice Rady 2006/67/ES, ktoré je Slovenská republika povinná plniť až do 31.12.2012. Okrem toho príloha č. 3 upravuje aj metodiku výpočtu ropného ekvivalentu domácej spotreby, ktorý je potrebný pre výpočet úrovne osobitných zásob podľa § 4a.

K bodu 48
	Ropné výrobky kódu kombinovanej nomenklatúry 27102090 nie sú vykurovacími olejmi, ale sú to iné ropné výrobky ako plynové oleje a vykurovacie oleje s obsahom bionafty. Je preto potrebné tieto ropné výrobky z prílohy č. 4 vypustiť.

K bodu 49
	Transpozičná príloha sa dopĺňa o Smernicu Rady 2009/119/ES.

K článku II

	Aktuálne platné znenie zákona č. 82/1994 Z.z. o štátnych hmotných rezervách v znení neskorších predpisov pripúšťa, že za istých okolností nemusia byť štátne hmotné rezerv iba vo vlastníctve štátu, ale aj vo vlastníctve iných právnických osôb alebo fyzických osôb na základe zmluvy so Správou rezerv. Z tejto možnosti však boli doteraz vylúčené núdzové zásoby ropy a ropných výrobkov, ktoré sú súčasťou štátnych hmotných rezerv, ale sú upravené osobitným zákonom č. 170/2001 Z.z. o núdzových zásobách ropy a ropných výrobkov a o riešení stavu ropnej núdze v znení neskorších predpisov. Správa rezerv však v tejto novelizácii zákona č. 170/2001 Z.z. ustanovuje možnosť, aby aj núdzové zásoby ropy a ropných výrobkov mohli byť vo vlastníctve iných osôb, ako je štát. Túto možnosť Správa rezerv potrebuje na preklenutie obdobia, v ktorom sa v dôsledku implementácie Smernice Rady 2009/119/ES zvýšia nároky na minimálnu výšku núdzových zásob a na doplnenie núdzových zásob neboli Správe rezerv pridelené dostatočné finančné prostriedky. A keďže zákon č. 170/2001 Z.z. je vo vzťahu subsidiarity k zákonu č. 82/1994 Z.z., je potrebné túto možnosť ustanoviť aj v tomto zákone.

K článku III

	Z dôvodov uvedených v bode 29 Článku I. sa aj do tohto zákona zavádza spomenutá výnimka. Zároveň sa pridáva poznámka pod čiarou s odkazom na zákon č. 170/2001 Z.z. o núdzových zásobách ropy a ropných výrobkov a o riešení stavu ropnej núdze v znení neskorších predpisov.

K článku IV
	Navrhuje sa účinnosť zákona.