Vyhodnotenie medzirezortného pripomienkového konania

Návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 233/1995 Z. z. o súdnych exekútoroch a exekučnej činnosti (Exekučný poriadok) a o zmene a doplnení ďalších zákonov v znení neskorších predpisov  

Spôsob pripomienkového konania	 	
Počet vznesených pripomienok, z toho zásadných	194  / 65 	
Počet vyhodnotených pripomienok	194 	
		
Počet akceptovaných pripomienok, z toho zásadných	86  / 32 	
Počet čiastočne akceptovaných pripomienok, z toho zásadných	22  / 7 	
Počet neakceptovaných pripomienok, z toho zásadných	86  / 26 	
		
Rozporové konanie (s kým, kedy, s akým výsledkom)		
Počet odstránených pripomienok		
Počet neodstránených pripomienok		

Sumarizácia vznesených pripomienok podľa subjektov
Č.	Subjekt	Pripomienky do termínu	Pripomienky po termíne	Nemali pripomienky	Vôbec nezaslali	
1 .	Ministerstvo spravodlivosti Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
2 .	Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky 	8 (8o,0z) 	 	 	 	
3 .	Ministerstvo financií Slovenskej republiky 	11 (9o,2z) 	 	 	 	
4 .	Ministerstvo kultúry Slovenskej republiky 	3 (3o,0z) 	 	 	 	
5 .	Ministerstvo hospodárstva Slovenskej republiky 	2 (2o,0z) 	 	 	 	
6 .	Ministerstvo dopravy, výstavby a regionálneho rozvoja Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
7 .	Ministerstvo pôdohospodárstva a rozvoja vidieka Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
8 .	Ministerstvo obrany Slovenskej republiky 	5 (5o,0z) 	 	 	 	
9 .	Ministerstvo zahraničných vecí a európskych záležitostí Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
10 .	Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky 	22 (8o,14z) 	 	 	 	
11 .	Ministerstvo životného prostredia Slovenskej republiky  	 	 	x 	 	
12 .	Ministerstvo školstva, vedy, výskumu a športu Slovenskej republiky 	21 (17o,4z) 	 	 	 	
13 .	Ministerstvo zdravotníctva Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
14 .	Úrad vlády Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
15 .	Protimonopolný úrad Slovenskej republiky 	3 (0o,3z) 	 	 	 	
16 .	Štatistický úrad Slovenskej republiky 	5 (5o,0z) 	 	 	 	
17 .	Úrad geodézie, kartografie a katastra Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
18 .	Úrad jadrového dozoru Slovenskej republiky 	28 (28o,0z) 	 	 	 	
19 .	Úrad pre normalizáciu, metrológiu a skúšobníctvo Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
20 .	Úrad pre verejné obstarávanie 	 	 	x 	 	
21 .	Úrad priemyselného vlastníctva Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
22 .	Správa štátnych hmotných rezerv Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
23 .	Národný bezpečnostný úrad 	2 (0o,2z) 	 	 	 	
24 .	Národná banka Slovenska 	1 (1o,0z) 	 	 	 	
25 .	Odbor aproximácie práva sekcie vládnej legislatívy Úradu vlády SR 	1 (1o,0z) 	 	 	 	
26 .	Najvyšší kontrolný úrad Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
27 .	Najvyšší súd Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
28 .	Generálna prokuratúra Slovenskej republiky 	19 (8o,11z) 	 	 	 	
29 .	Konfederácia odborových zväzov Slovenskej republiky 	1 (1o,0z) 	 	 	 	
30 .	Asociácia zamestnávateľských zväzov a združení Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
31 .	Úrad pre reguláciu sieťových odvetví 	 	 	 	x 	
32 .	Notárska komora Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
33 .	Slovenská komora exekútorov 	18 (6o,12z) 	 	 	 	
34 .	Súdna rada Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
35 .	Zbor väzenskej a justičnej stráže 	 	 	x 	 	
36 .	Združenie sudcov Slovenska 	 	 	 	x 	
37 .	Slovenská únia nezávislého súdnictva 	 	 	 	x 	
38 .	Národná asociácia sudkýň Slovenska  	 	 	 	x 	
39 .	Republiková únia zamestnávateľov 	 	 	 	x 	
40 .	Krajský súd v Bratislave 	 	 	 	x 	
41 .	Krajský súd v Nitre 	 	 	 	x 	
42 .	Krajský súd v Trnave 	 	 	 	x 	
43 .	Krajský súd v Trenčíne 	 	 	 	x 	
44 .	Krajský súd v Žiline 	 	 	 	x 	
45 .	Slovenská advokátska komora 	 	 	 	x 	
46 .	Okresný súd Bratislava I 	 	 	 	x 	
47 .	Okresný súd Bratislava II 	 	 	 	x 	
48 .	Okresný súd Bratislava III 	 	 	 	x 	
49 .	Okresný súd Bratislava IV 	 	 	 	x 	
50 .	Okresný súd Bratislava V 	 	 	 	x 	
51 .	Okresný súd Malacky 	 	 	 	x 	
52 .	Okresný súd Pezinok 	 	 	 	x 	
53 .	Okresný súd Trnava 	 	 	 	x 	
54 .	Okresný súd Dunajská Streda 	 	 	 	x 	
55 .	Okresný súd Galanta 	 	 	 	x 	
56 .	Okresný súd Senica 	 	 	 	x 	
57 .	Okresný súd Piešťany 	 	 	 	x 	
58 .	Okresný súd Skalica 	 	 	 	x 	
59 .	Okresný súd Trenčín 	 	 	 	x 	
60 .	Okresný súd Bánovce nad Bebravou 	 	 	 	x 	
61 .	Okresný súd Partizánske 	 	 	 	x 	
62 .	Okresný súd Nové Mesto nad Váhom 	 	 	 	x 	
63 .	Okresný súd Považská Bystrica 	 	 	 	x 	
64 .	Okresný súd Prievidza 	 	 	 	x 	
65 .	Okresný súd Nitra 	 	 	 	x 	
66 .	Okresný súd Komárno 	 	 	 	x 	
67 .	Okresný súd Levice 	 	 	 	x 	
68 .	Okresný súd Nové Zámky 	 	 	 	x 	
69 .	Okresný súd Topoľčany 	 	 	 	x 	
70 .	Okresný súd Banská Bystrica 	 	 	 	x 	
71 .	Okresný súd Brezno 	 	 	 	x 	
72 .	Okresný súd Lučenec 	 	 	 	x 	
73 .	Okresný súd Rimavská Sobota 	 	 	 	x 	
74 .	Okresný súd Zvolen 	 	 	 	x 	
75 .	Okresný súd Žiar nad Hronom 	 	 	 	x 	
76 .	Okresný súd Veľký Krtíš 	 	 	 	x 	
77 .	Okresný súd Revúca 	 	 	 	x 	
78 .	Okresný súd Žilina 	 	 	 	x 	
79 .	Okresný súd Čadca 	 	 	 	x 	
80 .	Okresný súd Liptovský Mikuláš 	 	 	 	x 	
81 .	Okresný súd Martin 	 	 	 	x 	
82 .	Okresný súd Dolný Kubín 	 	 	 	x 	
83 .	Okresný súd Námestovo 	 	 	 	x 	
84 .	Okresný súd Ružomberok 	 	 	 	x 	
85 .	Okresný súd Prešov 	 	 	 	x 	
86 .	Okresný súd Bardejov 	 	 	 	x 	
87 .	Okresný súd Humenné 	 	 	 	x 	
88 .	Okresný súd Poprad 	 	 	 	x 	
89 .	Okresný súd Stará Ľubovňa 	 	 	 	x 	
90 .	Okresný súd Svidník 	 	 	 	x 	
91 .	Okresný súd Vranov nad Topľou 	 	 	 	x 	
92 .	Okresný súd Kežmarok 	 	 	 	x 	
93 .	Okresný súd Košice I 	 	 	 	x 	
94 .	Okresný súd Košice II 	 	 	 	x 	
95 .	Okresný súd Košice-okolie 	 	 	 	x 	
96 .	Okresný súd Michalovce 	 	 	 	x 	
97 .	Okresný súd Rožňava 	 	 	 	x 	
98 .	Okresný súd Spišská Nová Ves 	 	 	 	x 	
99 .	Okresný súd Trebišov 	 	 	 	x 	
100 .	Špecializovaný trestný súd 	 	 	 	x 	
101 .	Justičná akadémia  	 	 	 	x 	
102 .	Jazykovedný ústav Ľudovíta Štúra Slovenskej akadémie vied 	 	 	 	x 	
103 .	Slovenský zväz výrobcov tepla 	 	 	 	x 	
104 .	Právnická fakulta Univerzity Komenského v Bratislave 	 	 	 	x 	
105 .	Právnická fakulta Univerzity Pavla Jozefa Šafárika v Košiciach 	 	 	 	x 	
106 .	Právnická fakulta Trnavskej univerzity v Trnave 	 	 	 	x 	
107 .	Právnická fakulta Univerzity Mateja Bela v Banskej Bystrici 	 	 	 	x 	
108 .	Krajský súd v Banskej Bystrici 	 	 	 	x 	
109 .	Krajský súd v Košiciach 	 	 	 	x 	
110 .	Krajský súd v Prešove 	 	 	 	x 	
111 .	Štátna ochrana prírody Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
112 .	Verejnosť 	19 (19o,0z) 	 	 	 	
113 .	Poslankyňa NRSR Lucia Žitňanská 	1 (0o,1z) 	 	 	 	
114 .	Slovenská asociácia poisťovní 	1 (1o,0z) 	 	 	 	
115 .	Slovenská banková asociácia 	10 (5o,5z) 	 	 	 	
116 .	Sociálna poisťovňa 	11 (2o,9z) 	 	 	 	
117 .	Združenie miest a obcí Slovenska 	2 (0o,2z) 	 	 	 	
	SPOLU	194 (129o,65z) 	0 (0o,0z) 	13 	82 	

Vyhodnotenie vecných pripomienok je uvedené v tabuľkovej časti.

Vysvetlivky  k použitým skratkám v tabuľke:	
O – obyčajná	A – akceptovaná	
Z – zásadná	N – neakceptovaná	
	ČA – čiastočne akceptovaná	

Subjekt	Pripomienka	Typ	Vyh.	Spôsob vyhodnotenia	
MV SR 	K prechodným ustanoveniam 
Podľa platného znenia § 10a komora umožní vykonanie skúšky každému, kto spĺňa zákonné podmienky (napr. vyššiemu súdnemu úradníkovi, justičnému čakateľovi, právnemu čakateľovi prokuratúry, advokátskemu koncipientovi, notárskemu koncipientovi). V prechodných ustanoveniach je podľa nášho názoru potrebné vysporiadať sa so žiadosťami podanými pred 1. novembrom 2013, najmä vo vzťahu k vyššiemu súdnemu úradníkovi, justičnému čakateľovi, právnemu čakateľovi prokuratúry, advokátskemu koncipientovi a notárskemu koncipientovi. 	O 	A 	Zapracované v ustanovení § 243b ods. 7. 	
MV SR 	K bodu 52 
V nadväznosti na zrušenie disciplinárnej komisie odporúčame zrušiť aj ustanovenie § 217. 	O 	A 	 	
MV SR 	K bodu 31  
Odporúčame slová „ods. 2 sa v poslednej vete“ nahradiť slovami „ods. 2 poslednej vete sa“. 	O 	A 	 	
MV SR 	Nad rámec návrhu  
Vzhľadom na dôvodovú správu a navrhované ustanovenie § 243b ods. 10 podľa ktorého má byť kancelária exekútora zrušená odporúčame ustanovenia zákona týkajúce sa kancelárie exekútora primerane upraviť (napr. § 15 ods. 3). 	O 	A 	 	
MV SR 	K bodu 23 a 24  
Odporúčame slová „Doterajší odsek 2 sa označuje ako odsek 3.“ nahradiť slovami „Doterajšie odseky 2 a 3 sa označujú ako odseky 3 a 4.“ a v nadväznosti na to v 24 novelizačnom bode slová „odsekom 4“ nahradiť slovami „odsekom 5“. 	O 	A 	Pripomienka akceptovaná, avšak použijúc inú legislatívnu techniku aj s ohľadom na skutočnosť, že doterajšie znenie ustanovenia § 15 ods. 3 Exekučného poriadku upravujúce "kanceláriu súdneho exekútora" sa vypúšťa. 	
MV SR 	K bodu 15 
Odporúčame v nadpise slovo „Menovanie“ nahradiť slovom „Vymenovanie“. 	O 	A 	 	
MV SR 	K bodu 13 
Odporúčame slová „zapísanému v zozname exekútorských koncipientov“ vypustiť z dôvodu nadbytočnosti vzhľadom k tomu, že podľa § 20 ods. 1 je exekútorským koncipientom zamestnanec exekútora, ktorý je zapísaný do zoznamu koncipientov. 	O 	A 	 	
MV SR 	K bodu 10  
Odporúčame nasledovné znenie uvádzacej vety: 
„V § 10 ods. 2 druhej vete sa slová „jedného roka“ nahrádzajú slovami „dvoch rokov“.“ 
 	O 	N 	Predkladateľ považuje zvolenú legislatívnu techniku za správnu; slová "jedného roka" sa v ustanovení § 10 ods. 2 Exekučného poriadku vyskytujú len raz, a to v tretej vete (nie v druhej vete) tohto ustanovenia. 	
MF SR 	Všeobecne 
Beriem na vedomie, že návrh nemá vplyv na rozpočet verejnej správy. 	O 	A 	 	
MF SR 	Všeobecne 
V doložke vybraných vplyvov je potrebné uviesť vplyv na informatizáciu spoločnosti, vypracovať analýzu vplyvov na informatizáciu spoločnosti a v bode 6.1. zapracovať všetky služby a ich úroveň podľa metodického pokynu, pretože nemožno súhlasiť s konštatovaním, že návrh nemá vplyv na informatizáciu spoločnosti; zverejňovaním niektorých informácií (napr. zoznamu exekútorov, zápisníc, zástupcov a náhradníkov exekútorov) na webovom sídle Ministerstva spravodlivosti SR alebo Komory exekútorov sa zavádzajú nové elektronické služby.  	Z 	A 	Doložka vybraných vplyvov bola doplnená požadovaným spôsobom. 	
MF SR 	Všeobecne 
Návrh je potrebné zosúladiť s Legislatívnymi pravidlami vlády SR a s ich prílohami [napr. v čl. I úvodnej vete správne citovať a uviesť všetky novely zákona, v bode 23 upraviť poznámku o zmene označenia odsekov 2 a 3 na odseky 3 a 4 a nadväzne na to v bode 24 uvádzacej vete upraviť označenie odseku, v bode 35 § 16b ods. 2 za slovo „fyzických“ vložiť slovo „osôb“, v bode 57, bode 62 § 222c ods. 2, bode 63 § 223 ods. 3 a § 227 a bode 64 § 228b ods. 1 vypustiť slovo „najmä“, v bode 62 § 222d ods. 3 písm. c) zosúladiť s uvádzacou vetou, v bode 63 § 226 ods. 1 písm. c) až e) zosúladiť s uvádzacou vetou, v bode 64 § 228b ods. 4 vypustiť slovo „právnymi“ a uviesť odkaz a poznámku pod čiarou na osobitné predpisy]. 	O 	ČA 	V časti, v ktorej neboli pripomienky akceptované, považuje predkladateľ zvolenú legislatívnu techniku za vhodnú. 	
MF SR 	K čl. I bodom 6 [§ 9 písm. b) a c)] a 22 (§ 15 ods. 1) 
Odporúčam vypustiť navrhované doplnenie § 9, pretože nie je potrebné duplikovať každú kompetenciu ministra upravenú v iných ustanoveniach zákona. Okrem toho nie je navrhované doplnenie kompletné, pretože zákon upravuje viacero kompetencií ministra, ktoré sa nedajú subsumovať pod existujúce alebo navrhované kompetencie v § 9. Následne odporúčam v bode 22 v navrhovanom § 15 ods. 1 poslednú vetu preformulovať a doplniť o navrhovaný obsah § 9 písm. c). 
 	O 	N 	Predkladateľ trvá na navrhovanej právnej úprave a túto považuje za adekvátnu významu právomoci ministra spravodlivosti, ktoré sa citovaným zákonným ustanovením vymedzujú. 	
MF SR 	K čl. I bodu 30 (§ 16 ods. 8 a 9) 
Vzhľadom na to, že podľa § 38 exekúciu možno vykonať len na návrh oprávneného, odporúčam prehodnotiť znenie odseku 9 upravujúce zastavenie exekúcie z dôvodu, že súdnemu exekútorovi zanikla jeho funkcia a oprávnený nepodal návrh na zmenu exekútora. Je otázne, či navrhovaný dôsledok nepodania návrhu na zmenu exekútora nie je príliš závažný, pričom poukazujem na skutočnosť, že úprava pomerov v súvislosti s vymáhaním pohľadávky po zániku funkcie povereného exekútora pripúšťa rôzne riešenia. 
 	O 	A 	Navrhovaná právna úprava bola vypustená. 	
MF SR 	K čl. I bodu 32 (§ 16a ods. 3) 
Odporúčam upraviť navrhované znenie a dispozičné právo k osobitnému bankovému účtu exekútora viazať na výkon funkcie exekútora, resp. náhradníka exekútora, pretože v navrhovanom ustanovení je upravené oprávnenie náhradníka exekútora disponovať s osobitným bankovým účtom exekútora, avšak absentuje v ňom riešenie obmedzenia dispozičného oprávnenia exekútora, ktorému výkon funkcie exekútora zanikol (stále ide o jeho účet, ku ktorému má dispozičné právo). 
 	O 	N 	Navrhovanú právnu úpravu považujeme za vyhovujúcu; z povahy veci vyplýva skutočnosť, ktorej sa dovoláva pripomienka. 	
MF SR 	K čl. I bodom 35 (§ 16b) a 36 (§ 16c)  
1. Pojem „Finančná kontrola“ žiadam nahradiť iným pojmom (napr. „exekučná kontrola“, „kontrola hospodárenia“), pretože tento pojem definuje zákon č. 502/2001 Z. z. o finančnej kontrole a vnútornom audite a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov pre celý právny poriadok. Návrh však definuje pojem „Finančná kontrola“ vo vzťahu k prostriedkom účastníkov konania, s ktorými disponuje exekútor, čiže ide o dva úplne odlišné pojmy. Z týchto dôvodov by bolo používanie týchto pojmov v praxi mätúce. 

2. V § 16b ods. 1 písm. a) je potrebné zadefinovať nové pojmy „hospodárnosť, efektívnosť a účelnosť pri nakladaní s prostriedkami účastníkov konania, s ktorými disponuje exekútor“, pretože v § 2 ods.2 písm. k), l), m), n) zákona o finančnej kontrole sú definované pojmy hospodárnosť, efektívnosť, účinnosť a účelnosť pri použití verejných prostriedkov, ktoré sú definované podľa ustanovení § 2 zákona o rozpočtových pravidlách verejnej správy ako finančné prostriedky, s ktorými hospodária právnické osoby verejnej správy; verejnými prostriedkami sú aj prostriedky Európskej únie a odvody Európskej únii, a preto je potrebné uvedené pojmy v predloženom návrhu rozlíšiť od týchto pojmov definovaných v zákone o finančnej kontrole. 
 	Z 	A 	Text primerane upravený. 	
MF SR 	K čl. I bodu 42 (§ 36 ods. 8 až 11) 
V odseku 9 odporúčam slovo „dosiahnu“ nahradiť slovom „presiahnu“, pretože prvá veta obsahuje pojem „nepresiahne“ (päť eur), avšak druhá veta obsahuje pojem „dosiahnu“ (sumu podľa prvej vety). V prípade plnenia vo výške päť eur by tak došlo súčasne k uplatneniu prvej aj druhej vety, pričom si tieto vzájomne odporujú. 
 	O 	A 	Pripomienka akceptovaná; ustanovenie sa však obsahovo mení v zmysle akceptovaných zásadných pripomienok. 	
MF SR 	K čl. I bodu 45 (§ 58 ods. 6) 
Odporúčam zosúladiť osobitnú časť odôvodnenia k tomuto ustanoveniu, pretože navrhovaná úprava vylučuje samotnú možnosť podať odvolanie proti výroku o trovách a nie iba devolutívny účinok odvolania. Upozorňujem tiež, že ustálenie spôsobu vyčíslenia trov konania súdnou praxou nemusí znamenať, že tieto trovy budú v konkrétnom konaní vždy správne vyčíslené. 
 	O 	N 	K tomu pozri pripomienky ďalších pripomienkujúcich subjektov k tomuto ustanoveniu. 	
MF SR 	K čl. I bodu 65 (§ 243b) 
Odporúčam, vzhľadom na navrhované zavedenie územného princípu (územný obvod kraja) pri menovaní súdnych exekútorov do funkcie, doplniť prechodné ustanovenia vo vzťahu k postaveniu súdnych exekútorov vykonávajúcich svoju funkciu v súčasnosti, keďže títo nie sú menovaní pre územný obvod kraja. 
 	O 	A 	 	
MF SR 	K vyhláške Ministerstva spravodlivosti SR, ktorou sa ustanovujú podrobnosti o výberovom konaní na funkciu súdneho exekútora 
Návrh vyhlášky odporúčam prehodnotiť v kontexte s Ústavou SR, pretože by mohol byť nesúladný s jej čl. 2 ods. 2 (§ 4 až 6 a § 10), pretože upravuje konanie štátneho orgánu a s jej čl. 13 ods. 1 (§ 3, §7 ods. 3, § 8 až 11), pretože ukladá povinnosti. Taktiež upozorňujem, že návrh vyhlášky musí byť predmetom osobitného pripomienkového konania. 
 	O 	N 	Predkladateľ má za to, že navrhovaná právna úprava je v súlade s čl. 2 ods. 2 a s čl. 13 ods. 1 Ústavy Slovenskej republiky. 

Predkladateľ si je vedomý, že návrh vyhlášky, ktorou sa ustanovujú podrobnosti o výberovom konaní na funkciu súdneho exekútora, musí byť predmetom osobitného pripomienkového konania, avšak podľa Legislatívnych pravidiel vlády Slovenskej republiky, ak návrh zákona obsahuje splnomocnenie na vydanie vykonávacieho predpisu a tento vykonávací predpis má nadobudnúť účinnosť súčasne so zákonom, materiál, ktorým sa návrh zákona predkladá na rokovanie vlády Slovenskej republiky a Legislatívnej rady vlády Slovenskej republiky musí obsahovať tiež návrh tohto vykonávacieho predpisu. 	
MK SR 	Vlastný materiál, novelizačné bod 29 
V novelizačnom bode 29 je nesprávne uvedený odkaz na ods. 7, správne by mal byť uvedený odkaz na ods. 6. Z uvedeného dôvodu navrhujeme číslicu "7" nahradiť číslicou "6". 

Odôvodnenie: 
legislatívno-technická pripomienka. 	O 	N 	Vnútorný odkaz na odsek 7 je uvedený správne, keďže v § 16 bol za odsek 3 vložený nový odsek 4 (novelizačný bod 26). 	
MK SR 	Vlastný materiál, novelizačný bod 14 a 30 
V nadväznosti na návrh znenia ustanovenia § 16 ods. 8 a ods.9 týkajúceho sa podmienok náhradníctva exekútorov a znenie § 10b, ktoré sa týka ustanovovania exekútorov do funkcie na základe územného princípu, poukazujeme na nasledovné skutočnosti. 

Povinnosť oprávneného podať na základe výzvy náhradníka exekútora návrh na zmenu exekútora, ktorému výkon funkcie zanikol, považujeme za neefektívnu, nehospodárnu a v rozpore so zásadou rýchlosti exekučného konania. Ak bol určený náhradník exekútora (samotné určenie náhradníka bude trvať určitý čas, nehovoriac o tom, kým si náhradník prevzatú agendu preštuduje a začne oprávneným zasielať výzvy na podanie návrhov na zmenu exekútorov, ktorých výkon funkcie zanikol, čím sa exekučné konanie zbytočne predĺži) a oprávnený s týmto náhradníkom ako nástupcom pôvodného exekútora súhlasí, nevidíme dôvod, prečo by mal byť oprávnený povinný podať návrh na zmenu exekútora s tým, že ak tak neurobí, súd exekučné konanie na návrh náhradníka exekútora zastaví a rozhodne o trovách exekúcie. Podanie návrhu na zmenu exekútora je právo oprávneného zakotvené v § 44 ods. 8. Úpravu náhradníctva exekútorov odporúčame premyslieť dôslednejšie, a to aj v nadväznosti na novozavádzané ustanovovanie exekútorov do funkcie na základe územného princípu. Z ustanovenia § 16 ods. 6 napr. nie je jednoznačne zrejmé, že komora určí náhradníka len z pomedzi úspešných uchádzačov výberového konania atď. 

Odôvodnenie: 
vecná pripomienka. 
 	O 	A 	Navrhovaná právna úprava bola vypustená. 	
MK SR 	Vlastný materiál, novelizačný bod 42 
Ustanovenie § 36 ods. 8 odporučame upraviť tak, aby maximálna lehota, v ktorej je exekútor povinný poukázať prijaté peňažné prostriedky oprávnenému bola 14 dní odo dňa ich prijatia. 

Odôvodnenie: 
legislatívno-technická pripomienka. 	O 	ČA 	Znenie primerane upravené v zmysle akceptovaných zásadných pripomienok viacerých pripomienkujúcich subjektov. 	
MH SR 	K novelizačnému bodu 14, § 10c ods. 1 
Odporúčame odstrániť navrhovaný § 10c ods. 1. 

Odôvodnenie: 

Podľa čl. 6 ods. 1 Legislatívnych pravidiel vlády SR má zákon upravovať v príslušnej oblasti všetky základné spoločenské vzťahy a musí byť zrozumiteľný, prehľadne usporiadaný a stručný v tom zmysle, že má obsahovať len ustanovenia s normatívnym obsahom. Podľa nášho názoru uvedené ustanovenie nespĺňa podmienku normatívnosti a upravuje subjektívne kvalitatívne podmienky na overenie spôsobilosti uchádzača na výkon exekútorskej činnosti a nemalo by byť ako také súčasťou zákona ako všeobecne záväzného právneho predpisu. Ako príklad uvádzame požiadavku „schopnosti tvorivého myslenia“, ktoré je právnym pojmom nevymedzeným, navyše je všeobecne známe, že každý človek je prirodzeným spôsobom tvorivý a za tvorivé myslenie sa môže považovať aj myslenie v negatívnom slova zmysle. Podmienka „rýchlosti uvažovania a schopnosti rozhodovania“ sú rovnako subjektívnou podmienkou, keďže pojmy nie sú nikde definované a môžu navodiť rôzny výklad. Deklarovanie požiadaviek na uchádzača na funkciu exekútora s ich definovaním, prípadne stanovením spôsobu ich určenia preto odporúčame zahrnúť vo vyhláške ako podzákonnom právnom predpise, resp. v inom dokumente, nemajúcom charakter zákona. 
 	O 	N 	Zákon musí vymedziť rámec skutočností, ktoré sa výberovým konaním overujú a to aj z dôvodu, aby táto právna úprava mohla byť adekvátne vykonaná vykonávacím právnym predpisom. 	
MH SR 	K novelizačnému bodu 42 
Odporúčame druhú vetu navrhovaného ods. 8 v bode 42 doplniť nasledovne: 
„Dohodnutá lehota, v ktorej je exekútor povinný poukázať oprávnenému prijaté peňažné prostriedky, nesmie byť dlhšia ako 90 dní; dohody, podľa ktorých má lehota podľa predchádzajúcej vety presiahnuť 90 dní, sú neplatné.“ 

Odôvodnenie: 
Ustanovenie bez navrhovanej zmeny môže pôsobiť mätúco, nakoľko stanovuje dve lehoty na poukázanie peňažných prostriedkov oprávnenému – 14 dní a 90 dní. Pri druhej uvedenej lehote však z navrhovaného ustanovenia nie je zrejmé, že ide o lehotu dohodnutú, preto odporúčame túto skutočnosť doplniť do predmetného ustanovenia. 
 	O 	A 	Text ustanovenia vyprecizovaný. 	
MO SR 	K čl. I bodu 15 návrhu zákona  
Odporúčame v nadpise § 11 slovo „menovanie“ nahradiť vhodnejším slovom „vymenovanie“, a to aj vzhľadom na obsah predmetného ustanovenia.  	O 	A 	 	
MO SR 	K čl. I bodom 23, 24 a 65 návrhu zákona  
Odporúčame prehodnotiť nové označenie odsekov v § 15, keďže podľa platného znenia novelizovaného zákona má uvedené ustanovenie až tri odseky. Uvádzaciu vetu novelizačného bodu 24 odporúčame následne preformulovať takto: „§ 15 sa dopĺňa odsekom 5, ktorý znie“ alebo „V § 15 odsek 4 znie:“. 
V nadväznosti na navrhované znenie § 15 a § 243b ods. 10 odporúčame aj v ustanoveniach § 204, 205 a 209 novelizovaného zákona slová „kancelária exekútora“, príp. slovo „kancelária“ vo všetkých tvaroch nahradiť slovami „exekútorský úrad“, príp. slovom „úrad“ v príslušnom tvare. 
 	O 	ČA 	Doterajšie znenie ustanovenia § 15 ods. 3 Exekučného poriadku upravujúce inštitút "kancelárie exekútora" sa vypúšťa. Od účinnosti navrhovanej právnej úpravy si už exekútor nebude môcť zriadiť kanceláriu mimo sídla exekútorského úradu. Kanceláriu exekútora zriadenú podľa doterajšej právnej úpravy exekútor zruší najneskôr do 30. apríla 2014 (§ 243b ods. 12). 

Pojmom kancelária v zmysle ustanovení § 204, 205 a 209 Exekučného poriadku sa rozumie úradovňa v sídle exekútorského úradu súdneho exekútora. 	
MO SR 	K čl. I bodu 61 návrhu zákona  
Odporúčame posúdiť, či by právoplatné rozhodnutie o schválení zmieru, ako aj právoplatné podmienečné zastavenie trestného stíhania nemalo pre exekútora mať rovnaké účinky ako právoplatné odsúdenie za trestný čin. Následne navrhujeme prehodnotiť aj § 10 ods. 4 novelizovaného zákona týkajúci sa podmienok bezúhonnosti.  	O 	N 	Jedná sa o otázku riešenú osobitným predpisov, podľa ktorého nie sú v uvedených prípadoch splnené podmienky právoplatného odsúdenia. 	
MO SR 	K čl. I bodu 63 návrhu zákona  
V nadväznosti na navrhované znenie § 227 ods. 2, ako aj znenie § 33 ods. 1 novelizovaného zákona odporúčame nahradiť odkaz 3a novým odkazom na poznámku pod čiarou, ktorá by obsahovala citáciu zákona č. 514/2003 Z. z. o zodpovednosti za škodu spôsobenú pri výkone verejnej moci a o zmene niektorých zákonov v znení neskorších predpisov. 
V tejto súvislosti odporúčame precizovať znenie poznámky pod čiarou k odkazu 3a v nadväznosti na úpravu uvedenú v § 10 ods. 1 písm. g) novelizovaného zákona, ktorá sa týka skončenia výkonu viacerých právnických povolaní, nielen povolania advokáta. 
 	O 	ČA 	V poznámke pod čiarou k odkazu 3a sú uvedené aj ďalšie právne predpisy v kontexte disciplinárnej zodpovednosti (notársky poriadok, zákon o sudcoch a prísediacich a zákon o prokurátoroch a právnych čakateľoch prokuratúry). 	
MO SR 	K čl. I bodu 64 návrhu zákona  
V navrhovanom § 228b ods. 4 odporúčame vypustiť ako nadbytočné slovo „právnymi“ a nad slovom „predpismi“ navrhujeme umiestniť odkaz na poznámku pod čiarou obsahujúcu citáciu § 2 ods. 4 a 5, § 3 a § 33 písm. a) zákona č. 382/ 2004 Z. z. o znalcoch, tlmočníkoch a prekladateľoch a o zmene a doplnení niektorých zákonov. 
Odporúčame precizovať znenie § 228d ods. 6 v súlade s § 223 ods. 5, na ktorý sa odkazuje. Poukazujeme v tejto súvislosti na to, že zastavenie disciplinárneho konania upravuje iné ustanovenie (§ 228a). 
V navrhovanom 228e ods. 1 odporúčame vypustiť slová „tohto zákona“ ako nadbytočné. 
 	O 	A 	 	
MPSVR SR 	K čl. I body 29 a 30 
Zásadne nesúhlasím s právnou úpravou § 16 ods. 7 až 9 navrhovanou v čl. I bodoch 29 a 30 návrhu. 
Odôvodnenie: 
V čl. I bodoch 29 a 30 sa upravuje postup pri exekúcii v prípade, ak došlo k zániku výkonu funkcie exekútora, pričom zaväzuje oprávnených v exekučnom konaní v lehote troch mesiacov od doručenia výzvy náhradného exekútora, podať návrh na súd na zmenu exekútora. Ak tak oprávnený neurobí, súd exekučné konanie, na návrh exekútora - náhradníka, zastaví. Navyše, zákon ukladá oprávnenému zaplatiť trovy exekúcie, ak ho k tomu zaviaže súd. Zastávam názor, že navrhovaným znením sa bezdôvodne znevýhodňuje oprávnený, pretože prekážky nastali na strane orgánu výkonu štátnej moci a nie na strane oprávneného. Nárok na trovy exekúcie by mal prejsť spolu s vymáhanou pohľadávkou na iného exekútora a ten by mal zabezpečiť splnenie oboch týchto nárokov. 
 	Z 	A 	Navrhovaná právna úprava bola vypustená. 	
MPSVR SR 	K čl. I bod 42 
Zásadne žiadam v čl. I bode 42 v navrhovanom ustanovení § 36 ods. 8 slová najneskôr do 14 dní“ nahradiť slovami „najneskôr do siedmich dní“. 
Odôvodnenie: 
Navrhovaná 14 dňová lehota na poukázanie prijatých peňažných prostriedkov oprávnenému je neprimerane dlhá, navyše v spojení s časovým určením „bezodkladne“ vytvára priestor na účelový výklad tohto časového vymedzenia a jeho následnú aplikáciu aj v iných právnych oblastiach. Navrhujem maximálnu lehotu 7 dní, ako je to pri rozvrhu výťažku alebo pri viacerých zrážkach z príjmov. 
 	Z 	A 	 	
MPSVR SR 	K čl. I bod 43  
Zásadne žiadam v čl. I bode 43 v navrhovanom znení § 46 ods. 2 na konci poslednej vety pripojiť tieto slová: „a to tak, že zo všetkých pohľadávok výživného sa uspokojí najskôr bežné výživné a až potom nedoplatky za skorší čas“. 
Odôvodnenie: 
Uvedeným návrhom sa vo všetkých spôsoboch exekúcie podľa § 63 ods. 1 zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 233/1995 Z. z. o súdnych exekútoroch a exekučnej činnosti (Exekučný poriadok) a o zmene a doplnení ďalších zákonov v znení neskorších predpisov zjednotí právna úprava spôsobom, že pohľadávky na bežnom výživnom majú prednosť pred nedoplatkami za skorší čas tak, ako je to upravené aj v prípade exekúcie zrážkami zo mzdy podľa § 72 ods. 2 Exekučného poriadku. 
 	Z 	A 	Text primerane upravený. 	
MPSVR SR 	K čl. I bod 44 
Zásadne žiadam v čl. I bode 44 navrhované znenie § 46 ods. 3 upraviť tak, aby 
- pohľadávka, ktorú povinný plnil voči k exekútorovi nezanikla úplne, ale aby bola zachovaná ako pohľadávka oprávneného vo vzťahu k exekútorovi, a to až do dňa prevedenia vymoženého plnenia exekútorom oprávnenému, 
- exekútor bol povinný v čo najkratšej lehote oznamovať oprávnenému každé plnenie prijaté od povinného, 
- vyriešil zánik pohľadávky vo vzťahu k zákonu č. 461/2003 Z. z. o sociálnom poistení, nakoľko poistné sa považuje za zaplatené, ak je pripísané na účet Sociálnej poisťovne v Štátnej pokladnici, čo má dopad na nároky zo sociálneho poistenia najmä fyzických osôb. 

Odôvodnenie: Z navrhovaného znenia vyplýva, že plnenie exekútorovi bude mať rovnaké účinky, ako keby povinný plnil oprávnenému. Mám však za to, že zaplatením pohľadávky táto pohľadávka zaniká. Ak teda oprávnený zaplatí exekútorovi, pohľadávka zanikne i v prípade, ak exekútor neprevedie vymožené finančné prostriedky napr. Sociálnej poisťovni. Návrh síce zakladá možnosť vymáhať ich prostredníctvom súdu od exekútora, ale pohľadávka už zanikla a zastávam názor, že s ňou aj právny titul Sociálnej poisťovne na vymáhanie pohľadávky 
od exekútora. 
V súvislosti s tým 
- je podľa môjho názoru potrebné, aby bol oprávnený aktuálne informovaný o plnení povinným, aby si mohol uplatniť práva vyplývajúce z návrhu, napr. uplatniť 
si vymoženú pohľadávku u exekútora, ktorý ju nepreviedol oprávnenému po uplynutí lehoty na prevedenie finančných prostriedkov, 
- upozorňujem na znenie zákona č. 461/2003 Z. z. o sociálnom poistení v znení neskorších predpisov, v zmysle ktorého je poistné zaplatené pripísaním na účet Sociálnej poisťovne v Štátnej pokladnici, čo nie je v súlade s predloženým návrhom a môže spôsobiť problémy v aplikačnej praxi pri stanovení momentu, od ktorého povinný splnil podmienky na vznik nároku na dávku sociálneho poistenia (splatenie pohľadávky alebo deň pripísania na účet Sociálnej poisťovne). 
 	Z 	A 	 	
MPSVR SR 	K čl. I bod 45 
Zásadne nesúhlasím so zrušením devolutívneho účinku odvolania a so zrušením možnosti podať mimoriadne dovolanie proti výroku o náhrade trov konania v rozhodnutí súdu o zastavení exekúcie. 
Odôvodnenie: Navrhovanou úpravou sa vypúšťa devolutívny účinok odvolania v súvislosti s rozhodnutím súdu o trovách konania pri zastavení exekúcie a právo generálneho prokurátora podať v týchto veciach mimoriadne dovolanie. Uvedený návrh považujem za výrazne negatívny zásah do práv oprávneného aj povinného, ich oslabenie, ako aj oslabenie kontroly zo strany vyššej súdnej inštancie a generálneho prokurátora. 
 	Z 	N 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 15. mája 2013. MPSVR SR netrvá na zásadnej pripomienke, rozpor odstránený. 	
MPSVR SR 	K čl. I bod 47 
Zásadne žiadam zaviesť povinnosť exekútora zdokladovať súdu splnenie povinnosti podľa navrhovaného § 60 ods. 2. 
Odôvodnenie: Ustanovená povinnosť exekútora zaslať účastníkom konania jeho konečné vyúčtovanie pred vrátením poverenia na vykonanie exekúcie, neodstraňuje možnosť ukončiť exekučné konanie bez vedomia oprávneného a nerieši ani ďalšie následky nesplnenia tejto povinnosti ktoré vzniknú oprávnenému a povinnému.  	Z 	A 	Text upravený podľa zásadných pripomienok. 	
MPSVR SR 	K čl. I bod 65 
Zásadne nesúhlasím s navrhovaným znením § 243b ods. 2. 
Odôvodnenie: Napriek tomu, že chápem účel navrhovanej právnej úpravy, mám za to, že sa ňou porušuje zákaz retroaktivity a jej aplikácia bude mať nielen výrazný dopad na správny fond Sociálnej poisťovne (v prípade neakceptovania zásadných pripomienok k bodom 29 a 30), 
ale vyvolá aj závažné právne dôsledky na účastníkov právnych vzťahov sociálneho poistenia. Navyše vyjadrujem odôvodnené pochybnosti o možnosti zvládnutia jej realizácie v podmienkach Sociálnej poisťovne, v ktorej je vedených cca 400 000 exekučných konaní. 
Zároveň podotýkam, že v prípade akceptovania zásadných pripomienok k bodom 29, 30 a 42, by sa táto pripomienka mohla stať bezpredmetnou. 
 	Z 	A 	Zásadné pripomienky MPSVR SR k novelizačným bodom 29, 30 a 42 boli akceptované; právna úprava navrhovaná v ustanovení § 16 ods. 8 a 9 bola vypustená. 	
MPSVR SR 	Nad rámec predkladaného návrhu - všeobecná pripomienka 
Zásadne žiadam znížiť percentuálny podiel súdneho exekútora pri exekúcii na peňažné plnenie zo súčasných 20 % na 10 % a v prípade, že povinným je poberateľ dôchodku na 6%. 
Odôvodnenie: Zastávam názor, že výška odmeny súdneho exekútora pri exekúcii na peňažné plnenie ustanovená vyhláškou Ministerstva spravodlivosti Slovenskej republiky č. 233/1995 Z. z. o odmenách a náhradách súdnych exekútorov je neprimerane vysoká a v mnohých prípadoch má likvidačný dopad na povinného. 
 	Z 	N 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 21. mája 2013. Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny SR ustúpilo od zásadnej pripomienky, rozpor bol odstránený. Výška odmien súdnych exekútorov bude upravená vo vyhláške Ministerstva spravodlivosti SR č. 288/1995 Z. z. o odmenách a náhradách súdnych exekútorov v znení neskorších predpisov v súvislosti s pripravovanou procesnou novelou Exekučného poriadku. 	
MPSVR SR 	Nad rámec predkladaného návrhu - K § 37 ods. 1  
Zásadne žiadam v § 37 ods. 1 za prvú vetu vložiť novú druhú vetu, ktorá znie: 
„Ak ide o vykonanie exekúcie na vymoženie pohľadávky na výživnom, na účely konania 
sa za oprávneného považuje aj zariadenie podľa osobitného predpisu4ca) a orgán sociálnoprávnej ochrany detí a sociálnej kurately podľa osobitného predpisu.4cb)“. 

Poznámky pod čiarou k odkazom 4ca a 4cb znejú: 
„4ca) § 81 ods. 2 zákona č. 36/2005 Z. z. o rodine a o zmene a doplnení niektorých zákonov. 
4cb) § 51 zákona č. 36/2005 Z. z.“. 
Odôvodnenie: 
Vzhľadom na skutočnosť, že v prípade umiestnenia dieťaťa do zariadenia podľa osobitného predpisu na základe rozhodnutia súdu o ústavnej starostlivosti a v prípade zverenia dieťaťa do pestúnskej starostlivosti má byť výživné poukazované na základe rozhodnutia súdu v prvom prípade zariadeniu na výkon rozhodnutí súdu a v druhom prípade orgánu sociálnoprávnej ochrany detí a sociálnej kurately, je potrebné vytvoriť týmto právnickým osobám podmienky na konanie za dieťa, za ktoré preberajú, resp. majú preberať výživné. Súčasný postup cez ustanovovanie opatrovníka na vec podania návrhu a účasti v konaní je zdĺhavé a zaťažuje tak detské domovy a úrady práce, sociálnych vecí a rodiny, ako aj súdy zbytočnými konaniami. 
 	Z 	N 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 21. mája 2013. Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny SR ustúpilo od zásadnej pripomienky, rozpor bol odstránený. Predmená problematika presahuje rámec tohto návrhu zákona a bude upravená v súvisiacej procesnej novele Exekučného poriadku. 	
MPSVR SR 	Nad rámec predkladaného návrhu - K § 57 ods. 1 písm. h)  
Zásadne žiadam v § 57 ods. 1 písm. h) na konci pripojiť tieto slová: „to neplatí, ak ide o vykonanie exekúcie na vymoženie pohľadávky na výživnom“. 
Odôvodnenie: 
Zastávam názor, že v prípade vykonania exekúcie na vymoženie pohľadávky na výživnom (najmä pokiaľ ide o výživné na nezaopatrené dieťa), by nepostačujúci majetok nemal byť dôvodom na zastavenie exekúcie. V tomto prípade je zastavenie exekúcie kontraproduktívne, nakoľko je faktom, že tri mesiace od zastavenia konania je zvyčajne podaný nový návrh na začatie exekúcie, minimálne z dôvodu uplatnenia nároku na náhradné výživné a celý mechanizmus exekučného konania sa cyklicky opakuje (opätovné preukazovanie exekučného titulu vrátane všetkých dôkazov a dokladov, zaťažovanie oprávnených, súdov aj úradov práce, sociálnych vecí a rodiny). Nie je tiež vylúčené, 
že povinný nadobudne určitý majetok, resp. získa príjem v budúcnosti (napr. z dávky starobného poistenia, dedením a pod.). 
 	Z 	N 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 21. mája 2013. Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny SR ustúpilo od zásadnej pripomienky, rozpor bol odstránený. Predmená problematika presahuje rámec tohto návrhu zákona a bude predmetom procesnej novely Exekučného poriadku. 	
MPSVR SR 	Nad rámec predkladaného návrhu - K § 111 ods. 2  
Zásadne žiadam upraviť znenie § 111 ods. 2 nasledovne: 
„(2) Exekúcii nepodliehajú dávka v hmotnej núdzi a príspevky k dávke poskytované podľa osobitného predpisu,11a) peňažné príspevky na kompenzáciu ťažkého zdravotného postihnutia poskytované podľa osobitného predpisu,11aa) opatrenia sociálnoprávnej ochrany detí a sociálnej kurately finančného charakteru poskytované podľa osobitného predpisu,11aaa) náhradné výživné, príspevky na podporu náhradnej starostlivosti o dieťa a štátne sociálne dávky.“. 

Poznámky pod čiarou k odkazom 11aa a 11aaa žiadam upraviť nasledovne: 
„11aa) Zákon č. 447/2008 Z. z. o peňažných príspevkoch na kompenzáciu ťažkého zdravotného postihnutia a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov. 
11aaa) § 64 až § 70 zákona č. 305/2005 Z. z. o sociálnoprávnej ochrane detí a o sociálnej kuratele a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov.“. 
Odôvodnenie: Uvedenú úpravu navrhujem vzhľadom na zmeny právnych predpisov v sociálnej oblasti, ktoré zaviedli rôzne finančné opatrenia na podporu sociálnej inklúzie znevýhodnených skupín, najmä zdravotne postihnutých a detí (napr. zákon č. 195/1998 Z. z. o sociálnej pomoci bol zrušený a nahradený zákonom č. 447/2008 Z. z. o peňažných príspevkoch na kompenzáciu ťažkého zdravotného postihnutia v znení neskorších predpisov). 
 	Z 	A 	 	
MPSVR SR 	Nad rámec predkladaného návrhu - K § 115 ods. 2 písm. f)  
Zásadne žiadam upraviť znenie § 115 ods. 2 písm. f) nasledovne: 
„f) veci, na ktoré sa poskytli dávky v hmotnej núdzi a príspevky k dávke poskytované podľa osobitného predpisu,11a) peňažné príspevky na kompenzáciu ťažkého zdravotného postihnutia poskytované podľa osobitného predpisu11aa) a opatrenia sociálnoprávnej ochrany detí a sociálnej kurately finančného charakteru poskytované podľa osobitného predpisu,11aaa)“. 
Odôvodnenie: Uvedenú úpravu navrhujem vzhľadom na zmeny právnych predpisov v sociálnej oblasti, ktoré zaviedli rôzne finančné opatrenia na podporu sociálnej inklúzie znevýhodnených skupín, najmä zdravotne postihnutých a detí (napr. zákon č. 195/1998 Z. z. o sociálnej pomoci bol zrušený a nahradený zákonom č. 447/2008 Z. z. o peňažných príspevkoch na kompenzáciu ťažkého zdravotného postihnutia v znení neskorších predpisov). 
 	Z 	A 	 	
MPSVR SR 	Nad rámec predkladaného návrhu - K § 115 ods. 4  
Zásadne žiadam v § 115 ods. 4 na konci pripojiť tieto slová: „a podiel účastníka na majetku v doplnkovom dôchodkovom fonde zodpovedajúci súčinu počtu doplnkových dôchodkových jednotiek pripísaných z príspevkov zamestnávateľa zaplatených za zamestnanca a aktuálnej hodnoty doplnkovej dôchodkovej jednotky11bca)“. 
Poznámka pod čiarou k odkazu 11bca znie: 
„11bca) Zákon č. 650/2004 Z. z. o doplnkovom dôchodkovom sporení a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov.“. 
Odôvodnenie:Podiel účastníka na majetku v doplnkovom dôchodkovom fonde by v časti príspevkov zaplatených zamestnávateľom nemal podliehať exekúcii. Príspevky, ktoré platí zamestnávateľ za zamestnancov sú daňovými výdavkami do zákonom ustanovenej výšky (6% zo zúčtovanej mzdy a náhrady mzdy zamestnanca, ktorý je účastníkom na majetku v doplnkovom dôchodkovom fonde). Z dôvodu takejto podpory sporenia na dôchodok zo strany daňovníkov by bolo neprimerané, aby podiel účastníka (poberateľa dávky) slúžil ako uspokojenie oprávneného bez priamej súvislosti s vymáhanou pohľadávkou. Účelom daňovej úľavy je lepšia motivácia zamestnávateľa prispievať zamestnancom na doplnkové dôchodkové sporenie a podpora lepšieho zabezpečenia účastníkov v dôchodkovom veku. Navyše, pripravovaná právna úprava zákona č. 650/2004 Z. z. o doplnkovom dôchodkovom sporení a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov sprísňuje podmienky vyplácania dávok tak, aby mohli byť vyplácané primárne po odchode do dôchodku. 
 	Z 	A 	 	
MPSVR SR 	Nad rámec predkladaného návrhu - K § 127 
Zásadne žiadam za § 127 vložiť § 127a ktorý znie: 
„127a 
(1) Ak dosiahnutý výťažok prevyšuje pohľadávku, na ktorú sa vykonáva exekúcia a súčasťou exekvovanej pohľadávky bola i pohľadávka na výživnom maloletého dieťaťa alebo ak bola pohľadávka na výživnom maloletého dieťaťa súčasťou exekúcie podľa § 128 ods. 3, oznámi exekútor sumu zvyšku výťažku. 
(2) Oprávnený môže do troch pracovných dní od dňa oznámenia písomne požiadať exekútora o ponechanie zvyšku výťažku v úschove. Dôvodom žiadosti môže byť výlučne doložené podanie návrhu na súd vo veci uloženia povinnosti zložiť peňažnú sumu na výživné v prospech maloletého dieťaťa podľa osobitného predpisu11g) alebo preukázanie skutočnosti, že takéto konanie na súde prebieha. 
(3) Exekútor nie je povinný žiadať doplnenie žiadosti podľa odseku 2 v prípade jej neúplnosti. Exekútor predloží žiadosť podľa odseku 2 do troch pracovných dní od jej doručenia súdu a požiada ho o udelenie poverenia na dočasnú úschovu zvyšku výťažku. Ak súd nezistí nesplnenie zákonom stanovených podmienok do 15 dní od doručenia žiadosti, písomne poverí exekútora, aby dočasne uložil zvyšok výťažku. Ak súd zistí, že zákonom stanovené podmienky nie sú splnené, žiadosť zamietne uznesením. Proti tomuto uzneseniu nie 
je prípustné odvolanie. Exekútor zvyšok výťažku vyplatí povinnému. Trovy úschovy hradí oprávnený. 
(4) Ak oprávnený nepožiada do troch pracovných dní od dňa oznámenia exekútora o ponechaní zvyšku výťažku v úschove, exekútor vyplatí zvyšok výťažku povinnému. 
(5) Exekútor ponechá v dočasnej úschove zvyšok výťažku do právoplatnosti rozhodnutia 
vo veci povinnosti zložiť peňažnú sumu na výživné. So zvyškom výťažku naloží spôsobom uvedeným v rozhodnutí súdu. Trovy úschovy hradí oprávnený.“. 

Poznámka pod čiarou k odkazu 11g znie: 
„11g) § 64 zákona č. 36/2005 Z. z.“ 
V súvislosti s navrhovaným § 127a ďalej zásadne žiadam v § 130 ods. 3 
za slovami „§ 127“ vložiť slová „§ 127a“ a v § 157 ods. 4 na konci pripojiť túto vetu: 
„Ak bola súčasťou exekvovaných pohľadávok i pohľadávka na výživnom maloletého dieťaťa, postupuje sa pri nakladaní so zvyškom výťažku podľa § 127a.“. 
Odôvodnenie: 
Ide o doplnenie a zmeny i v oblasti vymožiteľnosti práva vo veciach výživného maloletých detí. Navrhované doplnenie má za cieľ zvýšenie ochrany práv a právom chránených záujmov maloletých detí – oprávnených v prípadoch, keď si povinné osoby neplnia súdom uloženú vyživovaciu povinnosť. Ak sa exekúciou vymôže pohľadávka na výživnom akýmkoľvek spôsobom predaja, aktuálna pohľadávka je síce uspokojená, avšak absolútnosť takéhoto riešenia je v prípade dieťaťa nevyhovujúca. Zvyšky výťažku sú vyplatené povinnému, a to i napriek tomu, že existuje predpoklad neplnenia vyživovacej povinnosti v budúcnosti. Navyše dieťa, ako spolutvorca hodnôt rodiny, nemá v tomto prípade reálnu šancu podieľať sa na ich užití. Cieľom návrhu nie je siahať na majetok povinných osôb, ale vytvoriť podmienky na to, aby mal súd možnosť preskúmať, či neexistujú dôvody hodné osobitného zreteľa na postup podľa § 64 zákona o rodine. Negatívom návrhu 
je znášanie trov úschovy oprávneným v prípade, že sa rozhodne využiť možnosť podania návrhu na tezauráciu výživného. V tomto prípade neexistuje dôvod na upustenie od trov, prípadne na hradenie trov povinným. 

 	Z 	N 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 21. mája 2013. Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny SR ustúpilo od zásadnej pripomienky, rozpor bol odstránený. Predmená problematika presahuje rámec tohto návrhu zákona a bude predmetom procesnej novely Exekučného poriadku, resp. bude upravená v súvislosti s pripravovanou novelou zákona o rodine. 	
MPSVR SR 	K čl. I bod 23 
V čl. I bode 23 odporúčam vetu „Doterajší odsek 2 sa označuje ako odsek 3.“ nahradiť vetou „Doterajšie odseky 2 a 3 sa označujú ako odseky 3 a 4.“. 
Odôvodnenie: Legislatívno-technická pripomienka. 
 	O 	A 	Pripomienka bola akceptovaná, použijúc inú legislatívnu techniku. 	
MPSVR SR 	K čl. I bod 24 
V čl. I bode 24 odporúčam uvádzaciu vetu uviesť v tvare: „V § 15 odsek 4 znie:“. 
Odôvodnenie: Legislatívno-technická pripomienka. 
 	O 	A 	Pripomienka akceptovaná, použijúc inú legislatívnu techniku. 	
MPSVR SR 	K čl. I bod 36 
V čl. I bode 36 v navrhovanom znení § 16c ods. 4 písm. f) odporúčam za slovo „súčastí“ vložiť slová „alebo jedno vyhotovenie záznamu o vykonaní finančnej kontroly“. 
Odôvodnenie: Z dôvodu jednotnej právnej úpravy. Podľa navrhovaného § 16c ods. 4 písm. e) sú osoby podľa navrhovaného § 16c ods. 1 povinné vyhotoviť protokol o vykonaní finančnej kontroly s uvedením zistených nedostatkov a uložených opatrení na ich nápravu, inak záznam o vykonaní finančnej kontroly. 
 	O 	A 	 	
MPSVR SR 	K čl. I bod 42 
V čl. I bode 42 odporúčam vypustiť navrhované ustanovenie § 36 ods. 9. 
Odôvodnenie: Osobitná úprava úhrady sumy do 5 eur je nedôvodná. Doplnenie § 36 o uvedené opatrenia nemá praktický význam, pretože oprávnený nemá ako zistiť, že povinný uhradil, resp. že pohľadávka bola uhradená na účet exekútora. Opätovne sa kladie dôraz 
na konanie oprávneného, pretože ten musí najskôr zistiť, či povinný plnil a potom uplatňovať svoje práva vo vzťahu k exekútorovi a súdu. S ohľadom na účinky navrhovaného ustanovenia § 46 ods. 3 povinný už nebude mať dôvod ani záujem preukazovať plnenie oprávnenému. 
 	O 	N 	Uvedená suma má význam v súvislosti so splnením povinnosti súdneho exekútora. Navyše sám povinný bude mať záujem na splnení dlhu a teda aj oznámení poskytnutého plnenia, ktoré uhradil exekútorovi. 	
MPSVR SR 	K čl. I bod 44 
V čl. I bode 44 odporúčam upraviť znenie § 46 ods. 4 v tom zmysle, aby poradie započítania prijatého alebo vymoženého plnenia z majetku povinného na trovy exekútora a istiny malo rovnocenné postavenie. 
Odôvodnenie: Vzhľadom na percentuálne vyjadrenie podielu plnenia medzi exekútora a istinu vymáhanej pohľadávky, ktoré spolu tvoria 100 %. 
 	O 	N 	Legislatívno-technické vyjadrenie zámeru a cieľa navrhovanej úpravy považujeme za dostatočné. 	
MPSVR SR 	K čl. I bod 44 
V čl. I bode 44 v navrhovanom znení § 46 ods. 6 odporúčam ustanoviť exekútorovi okrem povinnosti jedenkrát ročne zaslať účastníkovi konania bezodplatne vyúčtovanie exekučného konania v lehote 30 dní od doručenia žiadosti aj povinnosť bezodplatne informovať oprávneného o vyúčtovaní úhrady od povinného po každom plnení. 
Odôvodnenie: Podľa navrhovanej úpravy bude mať oprávnený nárok dozvedieť sa bezodplatne o plneniach povinného v jeho prospech len raz do roka. Zastávam názor, že oprávnený by mal byť bezodplatne informovaný aj v odôvodnených prípadoch. 
 	O 	N 	Uvedené ustanovenie rieši otázku komplexného vyúčtovania. Z povahy veci však plynie, že exekútor bude oprávnený mu oznamovať už len samotným poukázaním každú jednu prijatú platbu. 	
MPSVR SR 	K čl. I bod 62 
V čl. I bode 62 v navrhovanom znení § 222c ods. 2 písm. a) a b) odporúčam pred slová „11 členov“ vložiť slovo „najviac“. 
Odôvodnenie: Z dôvodu jednotnej právnej úpravy, nakoľko v zmysle navrhovaného znenia § 222c ods. 3 prezídium komory v žiadosti určí ministrovi počet členov disciplinárnych senátov, ktorých je potrebné vymenovať. 
 	O 	N 	Minister vymenuje 11 členov disciplinárnych senátov z dvojnásobného počtu kandidátov navrhnutých prezídiom komory. Navrhovaná zmena (vymenovať najviac 11 členov) by mohla viesť k situácii, kedy by počet členov disciplinárnych senátov zaradených do tejto databázy bol menší ako päť, v dôsledku čoho by nebola splnená podmienka náhodného výberu členov senátu podľa § 222e a disciplinárne konania by boli znefunkčnené. Preto predkladateľ považuje za nevyhnutné explicitne vymedziť, že v každej z databáz je 11 členov, resp. predsedov disciplinárnych senátov, z ktorých sa kreuje disciplinárny senát. 	
MPSVR SR 	K čl. I bod 63 
V čl. I bode 63 v navrhovanom znení § 226 ods. 5 odporúčam slová „odseku 1 písm. c)“ nahradiť slovami „odseku 3“. 
Odôvodnenie: Odporúčam, aby predseda senátu nariadil ústne pojednávanie až po uplynutí lehoty určenej navrhovateľovi na vyjadrenie sa k vyjadreniam a dôkazom disciplinárne obvineného. 
 	O 	N 	Zmena odkazu by mohla vyvolať stav nevykonateľnosti právnej úpravy a to už len z dôvodu, že by sa disciplinárne obvinený nevyjadril ku skutočnostiam, ktoré sa mu kladú za vinu. 	
MŠVVaŠ SR 	K bodu 14 
V navrhovanom znení poznámky pod čiarou k odkazu 3ca je potrebné za slovami „antidiskriminačný zákon“ vložiť koniec zátvorky. Ide o legislatívno-technickú pripomienku. 	O 	A 	 	
MŠVVaŠ SR 	K bodu 20 
V navrhovanom znení § 12 ods. 4 sa uvádza, že peňažné prostriedky uložené na osobitnom bankovom účte nepodliehajú exekúcii podľa tohto zákona alebo podľa osobitných predpisov. Odporúčame doplniť odkaz na osobitné predpisy. Uvedené sa navrhuje v záujme právnej istoty adresátov právneho predpisu. 	O 	N 	Predkladateľ považuje navrhovanú právnu úpravu za dostatočnú; formulácia "nepodliehajú exekúcii podľa tohto zákona alebo podľa osobitných predpisov" je už obsiahnutá v Exekučnom poriadku (§ 61a ods. 1). 	
MŠVVaŠ SR 	K bodom 22, 23 a 24 
V navrhovanom znení sa § 15 dopĺňa odsekom 2 a 4. Nie je však uvedené či sa pôvodný odsek 3 označí ako odsek 5 alebo sa vypúšťa, nakoľko obsahuje ustanovenia o kancelárii, ktorú nová právna navrhuje zrušiť. Ide o legislatívno-technickú pripomienku. 	O 	A 	 	
MŠVVaŠ SR 	K bodu 34 
V navrhovanom znení ustanovenia je potrebné za slovom „postup“ vložiť slová „náhradníka exekútora“. Uvedené sa navrhuje v záujme právnej istoty adresátov právneho predpisu, nakoľko aj dôvodová správa uvádza slovné spojenie „náhradníka exekútora“. 	O 	N 	Predkladateľ považuje navrhovanú právnu úpravu za vhodnú; vnútorným predpisom Slovenskej komory exekútorov nebude upravený len postup náhradníka exekútora pri vykonávaní súpisu stavu exekučných spisov, keďže náhradník exekútora postupuje v súčinnosti s prezídiom komory.  	
MŠVVaŠ SR 	K bodu 36 
V navrhovanom znení § 16c ods. 4 písm. b) je potrebné za slovom „spisov“ vložiť čiarku a slová „iných dokladov“. Ide o legislatívno-technickú pripomienku analogicky k ods. 2 písm. b). 	O 	A 	 	
MŠVVaŠ SR 	K bodu 37 
Uvádzaciu vetu je potrebné upraviť nasledovne: „V § 17 ods. 2 sa vypúšťa bodka a na konci sa pripájajú tieto slová:“. Ide o legislatívno-technickú pripomienku. 	O 	N 	Predkladateľ považuje zvolenú legislatívnu techniku za správnu v zmysle bodu 34 prílohy č. 5 k Legislatívnym pravidlám vlády Slovenskej republiky. 	
MŠVVaŠ SR 	K bodu 44 
V navrhovanom znení odseku 5 sa uvádza spôsob započítavania plnenia prijatého alebo vymoženého z majetku povinného na pohľadávky uvedené v odseku 4. V ustanovení odseku je 5 je zrejmé, koľko percent sa započíta na pohľadávky podľa odseku 4 písm. a) a b). V dôvodovej správe je uvedený spôsob započítania plnenia na pohľadávky podľa odseku 4 písm. c) a d), a to pomerný spôsobom. Daný systém pomerného započítania však v normatívnom texte absentuje. Na základe uvedeného v záujme právnej istoty adresátov právneho predpisu by bolo vhodné spôsob pomerného započítania doplniť do navrhovaného znenia príslušného ustanovenia. 	O 	A 	Slová "a to pomerne" boli vypustené z osobitnej časti dôvodovej správy k návrhu zákona. 	
MŠVVaŠ SR 	K bodu 54 
V navrhovanom znení § 214 ods. 1 písm. e) sa uvádza, že komora vykonáva kontrolu nad činnosťou exekútorov. V rámci ustanovenia by bolo vhodné doplniť ustanovenia o vykonaní finančnej kontroly uvedenej v navrhovanom ustanovení § 16b a 16c, podobne ako je to uvedené v dôvodovej správe. Uvedené sa navrhuje v záujme právnej istoty adresátov právneho predpisu. 	O 	ČA 	Na základe zásadnej pripomienky uplatnenej Slovenskou komorou exekútorov bude právna úprava doplnená o splnomocňovacie ustanovenie na vydanie vnútorného predpisu, ktorý vydá Slovenská komora exekútorov po dohode s Ministerstvom spravodlivosti SR, a ktorý podrobnejšie upraví priebeh tejto kontroly. 	
MŠVVaŠ SR 	K bodu 62 
V navrhovanom znení § 222f ods. 2 je potrebné za slová „náhodným výberom“ vložiť slová „z príslušnej databázy podľa § 222e“. Navrhovaný odsek by bolo vhodné uviesť v § 228f, ktorý obsahuje ustanovenia o zahladení disciplinárneho postihu. Uvedené sa navrhuje v záujem právnej istoty adresátov právneho predpisu, aby bolo zrejmé, že osvedčenie o zahladení disciplinárneho postihu nevydá predseda senátu, ktorý v príslušnej veci pojednával a rozhodol. Ide o legislatívno-technickú pripomienku. 	O 	N 	Predkladateľ považuje navrhovanú právnu úpravu za dostatočnú, keďže podmienky vytvorenia disciplinárneho senátu náhodným výberom vyplývajú priamo z ustanovenia § 222e. 	
MŠVVaŠ SR 	K bodu 62 
V navrhovanom znení § 222f ods. 3 a 222g ods. 4 je potrebné za slovom „databázy“ vložiť slová „podľa § 222e ods. 2“. Ide o legislatívno-technickú pripomienku. 	O 	N 	Predkladateľ považuje navrhovanú právnu úpravu za dostatočnú, keďže podmienky vytvorenia disciplinárneho senátu náhodným výberom vyplývajú priamo z ustanovenia § 222e. 	
MŠVVaŠ SR 	K bodu 63 
V navrhovanom znení § 224 ods. 3 je potrebné slová „tohto dôvodu“ nahradiť slovami „dôvodu vylúčenia“. Ide o legislatívno-technickú pripomienku. 	O 	N 	Predkladateľ považuje navrhovanú formuláciu za jasnú a zrozumiteľnú. 	
MŠVVaŠ SR 	K bodu 63 
V navrhovanom znení § 223 ods. 4 je potrebné slovo „nemá“ nahradiť slovom „neobsahuje“. Ide o legislatívno-technickú pripomienku. 	O 	N 	Predkladateľ považuje zvolenú formuláciu sa vhodnú; jedná sa o zaužívanú formuláciu, ktorá je obsiahnutá napr. v § 19 ods. 3 správneho poriadku. 	
MŠVVaŠ SR 	K bodu 63 
V navrhovanom znení § 228 ods. 1 je potrebne slovo „predloží“ nahradiť slovom „postúpi“. Ide o legislatívno-technickú pripomienku. 	O 	A 	 	
MŠVVaŠ SR 	Všeobecne k ustanoveniam o priebehu disciplinárneho konania a vykonaní dokazovania 
V navrhovanom znení príslušných ustanovení nie je spomenutá zápisnica či už o priebehu disciplinárneho konania, napr. o pojednávaní alebo o vykonaní dokazovania. Na základe uvedeného by bolo vhodné doplniť daný text o ustanovenia o zápisnici a náležitostiach zápisnice a pod. 	O 	N 	V ustanovení § 228h návrhu zákona je zakotvená generálna subsidiarita všeobecného predpisu o správnom konaní. Keďže Exekučný poriadok nemá osobitnú úpravu zápisnice a jej náležitostí, subsidiárne sa použije správny poriadok.  	
MŠVVaŠ SR 	K bodu 64 
V navrhovanom znení § 228h je potrebné uviesť ustanovenia, na ktoré sa nevzťahuje všeobecný predpis o správnom konaní. Ide o legislatívno-technickú pripomienku. 	O 	N 	Ide o ustanovenie generálnej subsidiarity správneho poriadku, pričom uvedená legislatívna technika, na ktorú odkazuje pripomienka, sa použije v opačnom výkladovom režime, keď je potrebné niektoré ustanovenia správneho poriadku výslovne vylúčiť. O tento prípad však nejde. 	
MŠVVaŠ SR 	K predkladacej správe 
V prvom odseku znenia predkladacej správy je potrebné vypustiť slovo „vládny“. 	O 	A 	 	
MŠVVaŠ SR 	K dôvodovej správe 
V časti A. Všeobecná časť je potrebné v znení prvého odseku vypustiť slovo „vládny“. 	O 	A 	 	
MŠVVaŠ SR 	Všeobecne- doložka vplyvov 
Žiadame upraviť doložku vplyvov a tiež príslušné časti predloženého materiálu, v ktorých sa uvádza, že daný materiál nemá vplyv na podnikateľské prostredie a ani sociálny vplyv. 
Odôvodnenie: Zavedenie územného princípu predstavuje výraznú zmenu oproti súčasnému stavu. Uzavretím stavu súdnych exekútorov obmedzením možností vyhlásenia výberového konania len na prípady, kedy exekútorovi zanikne výkon funkcie exekútora a súčasne je potrebné obsadiť miesto exekútora v územnom obvode krajského súdu a na prípady „ak v územnom obvode krajského súdu je potrebné zvýšiť počet exekútorov“ v spojení s predĺžením praxe exekútorských koncipientov z troch rokov na päť rokov dôjde nielen k obmedzeniu podnikateľského prostredia, ale aj k negatívnemu sociálnemu vplyvu, pretože už zo súčasnej praxe je zrejmý výrazný rozdiel v príjmoch súdneho exekútora a exekútorského koncipienta, ktorý sa s účinnosťou navrhovanej novely nielen predĺži na neurčito ale i viac zviditeľní. Z uvedených dôvodov žiadame o úpravu doložky vplyvov. 	Z 	N 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 15. mája 2013. MŠVVŠ SR netrvá na zásadnej pripomienke, rozpor odstránený. 	
MŠVVaŠ SR 	Vlastný materiál , § 10b ods. 2 písm. b) 
Žiadame o spresnenie znenia písmena b) resp. uvedenie, kto posúdi potrebu zvýšenia 
počtu exekútorov a kto bude navrhovať toto zvýšenie. 
Odôvodnenie: V písmene a) je explicitne uvedené, že minister vyhlási výberové konanie 
na základe návrhu komory, v písmene b) však takáto formulácia absentuje, čím vyvoláva 
otázku, kto bude povolaný posudzovať naplnenie uvedenej skutočnosti – potreby 
zvýšenia počtu súdnych exekútorov.  	Z 	N 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 15. mája 2013. MŠVVŠ SR ustúpilo od zásadného charakteru pripomienky a pripomienku považuje za obyčajnú, rozpor bol odstránený. 

Podľa navrhovanej právnej úpravy môže vyhlásiť výberové konanie na funkciu súdneho exekútora minister spravodlivosti SR aj v prípade, ak v územnom obvode krajského súdu je potrebné zvýšiť počet exekútorov. Potrebu zvýšenia počtu exekútorov posúdi Ministerstvo spravodlivosti SR, pričom signalizovať ju môže Slovenská komora exekútorov, príp. táto potreba môže vyplynúť aj z vlastnej činnosti Ministerstva spravodlivosti SR pri výkone štátneho dohľadu nad činnosťou súdnych exekútorov. 
 	
MŠVVaŠ SR 	Vlastný materiál 
Žiadame určiť spôsob určenia súdnych exekútorov, ktorí majú pôsobiť v jednotlivých územných obvodoch krajského súdu buď doplnením splnomocňovacieho ustanovenia do Exekučného poriadku pre Ministerstvo spravodlivosti SR na vydanie všeobecne záväzného právneho predpisu, ktorým sa počet exekútorov priamo stanoví alebo doplnením obdobného ustanovenia ako je § 9 ods. 2 písm. b) Notárskeho poriadku do Exekučného poriadku. 	Z 	N 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 15. mája 2013. MŠVVŠ SR ustúpilo od zásadného charakteru pripomienky a pripomienku považuje za obyčajnú, rozpor bol odstránený. 

Účelom novej právnej úpravy nie je regulácia počtu súdnych exekútorov v zmysle určenia počtu súdnych exekútorov pôsobiacich v územných obvodoch jednotlivých krajských súdov tak, ako je to v prípade notárov. 
 	
MŠVVaŠ SR 	Vlastný materiál, § 243b 
Žiadame prepracovať prechodné ustanovenia k úpravám účinným od 1.novembra 2013, a to: 
- jasne určiť, či budú v súčasnosti už vymenovaní súdni exekútori pokračovať v činnosti, alebo budú povinní s účinnosťou zákona prechádzať výberovým konaním podľa navrhovaných pokynov ( ak áno, je potrebné nastaviť prechodné obdobia), 
- ak v súčasnosti pôsobiaci súdni exekútori zostanú aj naďalej súdnymi exekútormi bez zmeny (bez potreby výberového konania podľa navrhovanej novely), žiadame upraviť odsek 10 tohto ustanovenia, ktorý prikazuje zrušiť súdnym exekútorom kanceláriu súdneho exekútora najneskôr do 30. apríla 2014, pretože v tomto znení spôsobuje nekonzistentnosť a vyvoláva neistotu v otázke ďalšieho pokračovania činnosti dnešných súdnych exekútorov, ktorá bola vymedzená v predchádzajúcej odrážke. 	Z 	A 	Výsledkom rozporového konania s MŠVVŠ SR je doplnenie osobitnej časti dôvodovej správy k návhru zákona, v ktorej sa vysvetlí, že povinnosťou absolvovať výberové konanie nebudú dotknutí súdni exekútori vymenovaní do funkcie pred účinnosťou tohto zákona. Súčasne sa primerane upraví ustanovenie § 15, z ktorého bude jednoznačne zrejmé, že doteraz zriadené kancelárie súdnych exekútorov sa zrušujú.  	
PMÚ SR 	návrhu zákona všeobecne 
Viaceré ustanovenia návrhu zákona naznačujú snahu o elimináciu počtu exekútorov do budúcnosti, čo vnímame ako nežiaduce obmedzenie hospodárskej súťaže. Ustanovenia obmedzujúce a regulujúce počet subjektov vykonávajúcich exekučnú činnosť budú mať za následok obmedzenie súťaže.  	Z 	N 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 21. mája 2013. Rozpor nebol odstránený. PMÚ SR trvá na zásadnej pripomienke. 	
PMÚ SR 	čl. I bod 7, §10 ods. 1 písm. d) 
Návrh zákona predlžuje potrebnú dĺžku praxe exekútorského koncipienta z troch na päť rokov ako predpoklad pre výkon exekúcie, resp. pre zápis do zoznamu exekútorov vedeného Komorou. V dôvodovej správe sa uvádza ako argument kvalita výkonu povolania a zvyšovanie odbornej erudície uchádzačov o profesiu exekútora. 

Nevidíme dôvod na takúto zmenu. Už v súčasnosti povinná dĺžka praxe je len jednou z podmienok pre výkon exekúcie, ďalším je okrem iného aj úspešné absolvovanie odbornej skúšky, pričom Komora stanovuje požadovanú úroveň znalostí a vedomostí. Zvýšenie požadovanej dĺžky praxe nežiaduco zvyšuje bariéru vstupu na trh budúcim exekútorom a je krokom späť v rámci liberalizácie trhu týchto právnických profesií. 

Kvalitu prípravy exekútorských koncipientov možno zabezpečiť vzdelávaním ako aj úrovňou odbornej skúšky. Je na klientoch, spotrebiteľoch, ktorí majú možnosť výberu, aké kritériá pri výbere exekútora si zvolia. Takéto zvyšovanie bariér pre vstup nových subjektov na trh vnímame ako obmedzujúce hospodársku súťaž, a preto požadujeme vypustenie tohto novelizačného bodu z návrhu zákona. 
 	Z 	N 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 21. mája 2013. Rozpor nebol odstránený. PMÚ SR trvá na zásadnej pripomienke. 	
PMÚ SR 	Čl. I bod 8 a 14, § 10b návrhu zákona a nadv. ustanovenia 
K podmienkam pre možnosť zápisu do zoznamu exekútorov sa pridáva aj podmienka absolvovania výberového konania. Návrh zákona zároveň ustanovuje dve situácie, kedy má byť Ministerstvom spravodlivosti SR (ďalej ako „ministerstvo“) vypísané výberové konanie, a to na návrh komory, ak zanikol výkon funkcie exekútora alebo ak v územnom obvode krajského súdu je potrebné zvýšiť počet exekútorov na zabezpečenie potrebného počtu exekútorov v príslušnom obvode krajského súdu. V zmysle uvedeného návrhu tak bude regulovaný počet exekútorov oprávnených vykonávať exekučnú činnosť. 

Úrad zásadne nesúhlasí s takýmto návrhom. Podľa názoru úradu na takýto regulačný zásah a zmenu doterajšieho systému nie sú objektívne dôvody. Predkladaný návrh znamená zásah do existujúceho systému a jednoznačne bude mať za následok zníženie kvality služieb poskytovaných exekútormi, keďže sa takýmto vytvorením numerus clausus odstráni tlak na efektívne vykonávanie exekučnej činnosti zo strany exekútorov. 

Predkladaný návrh je v rozpore s filozofiou liberalizácie profesijných služieb Európskej komisie, ktorá túto filozofiu deklarovala vo viacerých dokumentoch, napríklad v Lisabonskej stratégii alebo v Správe o súťaži v oblasti profesijných služieb v EÚ, kde vyzvala členské štáty, aby prehodnotili stav regulácie s cieľom ich liberalizácie. 

Deliberalizácia a regulovanie počtu exekútorov bude podľa názoru úradu znamenať krok späť a v konečnom dôsledku sa môže odraziť v efektívnosti vedených exekučných konaní a nepriamo v negatívnom dopade na spotrebiteľa a oprávnených subjektoch. 

Zároveň chceme upozorniť, že vláda SR prijala dňa 24.4.2013 uznesenie č. 198, ktorým schválila materiál „Národný program reforiem 2013“, v ktorom sa na str. 36 konštatuje, že prísna regulácia slobodných povolaní deformuje konkurenciu medzi poskytovateľmi služieb a tiež to, že je potrebné identifikovať a odstrániť tie regulácie, ktoré predstavujú zbytočnú bariéru rozvoja hospodárskej súťaže. V tejto súvislosti je podľa nášho názoru predkladaný návrh v rozpore so stanovenými cieľmi v tomto materiáli. 
 	Z 	N 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 21. mája 2013. Rozpor nebol odstránený. PMÚ SR trvá na zásadnej pripomienke. 	
ŠÚ SR 	K bodu14 
Odporúčame v poznámke pod čiarou k odkazu 3ca za slovo „zákon“ vložiť 
zátvorku. 

 	O 	A 	 	
ŠÚ SR 	K bodu 22 
Odporúčame nad slovo „predpisov“ umiestniť odkaz a poznámku pod čiarou k príslušnému odkazu. Podobne odporúčame upraviť aj bod 64 (§ 228b ods. 4) 

 	O 	ČA 	Predkladateľ považuje navrhovanú právnu úpravu za dostatočnú; formulácia "nepodliehajú exekúcii podľa tohto zákona alebo podľa osobitný predpisov" je už obsiahnutá v Exekučnom poriadku (§ 61a ods. 1). 	
ŠÚ SR 	K bodu 23  
Odporúčame uviesť poznámku o prečíslovaní „Doterajšie odseky 2 a 3 sa označujú ako odseky 3 a 4.“. Odporúčame upraviť aj číslovanie odseku v bode 24. 

 	O 	A 	 	
ŠÚ SR 	K bodu 35 
Odporúčame v § 16b ods. 2 za slovo „fyzických“ vložiť slovo „osôb“. 

 	O 	A 	 	
ŠÚ SR 	K bodu 62 
Odporúčame v § 222g ods. 1 písm. f) slová „alebo 3“ nahradiť slovami „alebo ods. 3“. Podobne odporúčame upraviť aj § 228b ods. 2 v bode 64. 
 	O 	A 	 	
ÚJD SR 	vlastný materiál Čl. I. 
1. v bode 16. Na koniec textu doplniť vetu v znení „Limit poistného plnenia je najvyššia hranica poistného plnenia poisťovateľa pri jednej škodovej udalosti.“ a zvážiť doplnenie ďalšej vety v znení „Ak je súčet nárokov viacerých poškodených vyšší ako limit poistného plnenia podľa predchádzajúcej vety, poistné plnenie sa každému z nich znižuje v pomere limitu poistného plnenia k súčtu nárokov všetkých poškodených.“ 
Odôvodnenie: potreba definovania pojmu “limit poistného plnenia“ a riešenia situácie, ak nárok poškodených presahuje výšku limitu poistného plnenia 

 	O 	N 	Uvedená otázka je dostatočne riešená v hmotnom práve. 	
ÚJD SR 	vlastný materiál Čl. I. 
2. v bode 23. text vety „Doterajší odsek 2 sa označuje ako odsek 3.“ nahradiť textom „Doterajšie odseky 2 a 3 sa označujú ako odsek 3 a odsek 4.“ 
Odôvodnenie: legislatívno – technická pripomienka 

 	O 	A 	 	
ÚJD SR 	vlastný materiál Čl. I. 
3. v bode 24. slová „odsekom 4“ nahradiť slovami „odsekom 5“ a číslom 5) označiť text doplneného odseku 
Odôvodnenie: legislatívno – technická pripomienka vzhľadom na pripomienku k bodu 23. 

 	O 	N 	Podľa navrhovanej právnej úpravy má ustanovenie § 15 Exekučného poriadku štyri odseky. Doterajšie znenie ustanovenia § 15 ods. 3 upravujúce "kanceláriu" bolo vypustené. 	
ÚJD SR 	vlastný materiál Čl. I. 
4. v bode 36. v § 16c ods. 1 upraviť spôsob hlasovania kontrolnej komisie, nakoľko počet jej členov je párny (4) a nie je určený postup v prípade rovnakého pomeru hlasov alebo zvýšiť počet jej členov napr. o jedného zástupcu ministerstva 
Odôvodnenie: neexistencia úpravy postupu v prípade rovnakého pomeru hlasov 
 	O 	N 	Priebeh kontroly podrobnejšie upraví vnútorný predpis, ktorý vydá Slovenská komora exekútorov po dohode s Ministerstvom spravodlivosti SR. 	
ÚJD SR 	vlastný materiál Čl. I. 
5. v bode 41. v § 23a text v ods. 3 nahradiť znením „V deň skončenia pracovného pomeru u exekútora je koncipient povinný vrátiť preukaz komore a exekútorovi poverenie.“ 
Odôvodnenie: chýbajúca povinnosť vrátenia poverenia exekútorovi a určenie lehoty na jeho vrátenie 

 	O 	N 	Predkladateľ považuje navrhovanú formuláciu za dostatočnú. 	
ÚJD SR 	vlastný materiál Čl. I. 
6. v bode 42. doplniť ustanovenie upravujúce úrok z omeškania, t. j. ÚJD SR odporúča zakotviť povinnosť úhrady úroku z omeškania v prípade nesplnenia povinnosti exekútora poukázať oprávnenému peňažné prostriedky v lehote uvedenej v § 36 ods. 8 návrhu zákona 
Odôvodnenie: chýbajúca úprava peňažnej sankcie 

 	O 	N 	Predkladateľ považuje navrhovanú právnu úpravu za dostatočnú; v prípade porušenia povinnosti súdneho exekútora poukázať oprávnenému prijaté peňažné prostriedky podľa § 36 ods. 8 a 9 nastupuje diciplinárna zodpovednosť súdneho exekútora za závažné disciplinárne previnenie, príp. aj trestnoprávna zodpovednosť. Nad rámec vyvodenia disciplinárnej zodpovednosti sa oprávnený tiež môže domáhať na súde vydania tzv. pokynového uznesenia, ktorým môže súd uložiť súdnemu exekútorovi povinnosť poukázať peňažné prostriedky oprávnenému v lehote nepresahujúcej 14 dní, čím oprávnený získa samostatný exekučný titul na plnenie. 	
ÚJD SR 	vlastný materiál Čl. I. 
7. v bode 42. v § 36 ods. 8 upraviť začiatok plynutia 14-dňovej lehoty pre náhradníka exekútora 
Odôvodnenie: chýbajúca úprava začiatku plynutia lehoty 

 	O 	A 	 	
ÚJD SR 	vlastný materiál Čl. I. 
8. v bode 52. text „V § 212 ods. 5 sa vypúšťa písmeno d).“ nahradiť textom „V § 212 ods. 5 písm. d) sa text „disciplinárna komisia“ sa nahrádza textom „kontrolná komisia“.“; vypustiť vetu „Doterajšie písmeno e) sa označuje ako písmeno d). 
Odôvodnenie: viď vznik kontrolnej komisie (bod 36. vlastného materiálu) 

 	O 	N 	Kontrolná komisia nie je orgánom Slovenskej komory exekútorov podľa § 212 ods. 5 Exekučného poriadku. Jená sa o ad hoc orgán kreovaný na účel vykonania kontroly podľa § 16b zo zástupcov Slovenskej komory exekútorov a Ministerstva spravodlivosti SR.  	
ÚJD SR 	vlastný materiál Čl. I. 
9. do § 212 ods. 5 doplniť ako ďalší orgán komory „disciplinárny senát“ 
Odôvodnenie: viď vznik disciplinárneho senátu (bod 62. vlastného materiálu) 

 	O 	N 	Disciplinárny senát nie je orgánom Slovenskej komory exekútorov (§ 212 ods. 5 Exekučného poriadku). 	
ÚJD SR 	vlastný materiál Čl. I. 
10. v bode 61. v § 222 ods. 1 za slová „podľa § 220 ods. 2“ vložiť slová „alebo § 23a ods. 10“ 
Odôvodnenie: závažné disciplinárne previnenie je upravené aj v § 23a ods. 10 návrhu zákona 

 	O 	A 	Akceptované, odkaz na § 220 ods. 2 z dôvodov uvedených v pripomienke vypustený. 	
ÚJD SR 	vlastný materiál Čl. I. 
11. v bode 61. v § 222 vypustiť odsek 2. - pozastavenie výkonu funkcie exekútora na čas výkonu trestu odňatia slobody 
Odôvodnenie: trestná bezúhonnosť by mala byť okrem iných predpokladov jedným zo základných podmienok pre vymenovanie za exekútora vo vzťahu k § 10 ods. 1 písm. c) a § 10 ods. 4 Exekučného poriadku 

 	O 	N 	Uvedená otázka je vyriešená v ustanovení § 222 ods. 2. 	
ÚJD SR 	vlastný materiál Čl. I. 
12. v bode 62. v § 222a ods. 1 a ods. 2 za slová „podľa § 220 ods. 2“ vložiť slová „alebo § 23a ods. 10“ 
Odôvodnenie: závažné disciplinárne previnenie je upravené aj v § 23a ods. 10 návrhu zákona 

 	O 	A 	Akceptované, odkaz na § 220 ods. 2 z dôvodov uvedených v pripomienke vypustený. 	
ÚJD SR 	vlastný materiál Čl. I. 
13. vypustiť celý § 217 Disciplinárna komisia 
Odôvodnenie: vypustenie „disciplinárnej komisie“ zo zoznamu orgánov komory (bod 52. návrhu zákona) 

 	O 	A 	 	
ÚJD SR 	vlastný materiál Čl. I. 
14. v § 125 ods. 8 text „Vydražiteľom jadrových materiálov 11e) a iných nebezpečných látok môže byť len osoba, ktorá spĺňa podmienky podľa osobitných predpisov. 11f)“ nahradiť textom „(8) Vydražiteľom jadrových materiálov a iných nebezpečných látok môže byť len osoba, ktorá spĺňa podmienky podľa osobitného predpisu. 11e)“ 
Odôvodnenie: zákon č. 541/2004 Z. z. o mierovom využívaní jadrovej energie (atómový zákon) a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov nahradil zákon č. 130/1998 Z. z. o mierovom využívaní jadrovej energie a o zmene a doplnení zákona č. 174/1968 Zb. o štátnom odbornom dozore nad bezpečnosťou práce v znení zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 256/1994 Z. z. 

 	O 	A 	 	
ÚJD SR 	vlastný materiál Čl. I. 
15. Zrušiť poznámku pod čiarou k odkazu 11f). Poznámka pod čiarou k odkazu 11e) znie: 
„11e) § 5 ods. 3 zákona č. 541/2004 Z. z. o mierovom využívaní jadrovej energie (atómový zákon) a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov“ 
Odôvodnenie: zákon č. 541/2004 Z. z. o mierovom využívaní jadrovej energie (atómový zákon) a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov nahradil zákon č. 130/1998 Z. z. o mierovom využívaní jadrovej energie a o zmene a doplnení zákona č. 174/1968 Zb. o štátnom odbornom dozore nad bezpečnosťou práce v znení zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 256/1994 Z. z. 

 	O 	ČA 	Pripomienka čiastočne akceptovaná, s použitím inej legislatívnej techniky. Poznámky pod čiarou k odkazom 11e a 11f boli aktualizované s ohľadom na skutočnosť, že zákon č. 130/1998 Z. z. o mierovom využívaní jadrovej energie a o zmene a doplnení zákona č. 174/1968 Zb. o štátnom odbornom dozore nad bezpečnosťou práce v znení zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 256/1994 Z.z. v znení neskorších predpisov bol zrušený zákonom č. 541/2004 Z. z. o mierovom využívaní jadrovej energie (atómový zákon) a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov. 

ÚJD SR 	vlastný materiál Čl. I. 
16. § 134 sa dopĺňa odsekom 4, ktorý znie: „Vydražiteľom jadrových zariadení môže byť len osoba, ktorá spĺňa podmienky podľa osobitného predpisu. 11e)“ 
Odôvodnenie: zákon č. 541/2004 Z. z. o mierovom využívaní jadrovej energie (atómový zákon) a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov okrem iných upravuje podmienky výkonu štátneho dozoru v oblasti jadrovej bezpečnosti jadrových zariadení 

 	O 	N 	Pripomienka smeruje nad rámec predloženého návrhu zákona. 	
ÚJD SR 	vlastný materiál Čl. I. 
17. § 179 sa dopĺňa ods. 8, ktorý znie: „Vydražiteľom jadrových zariadení, jadrových materiálov a iných nebezpečných látok môže byť len osoba, ktorá spĺňa podmienky podľa osobitného predpisu. 11e)“ 
Odôvodnenie: zákon č. 541/2004 Z. z. o mierovom využívaní jadrovej energie (atómový zákon) a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov okrem iných upravuje podmienky výkonu štátneho dozoru v oblasti jadrovej bezpečnosti jadrových zariadení a nakladanie s jadrovými materiálmi 

 	O 	N 	Pripomienka smeruje nad rámec predloženého návrhu zákona. 	
ÚJD SR 	vlastný materiál Čl. I. 
18. v § 186 ods. 7 text „(7) Jadrové materiály 11e) a iné nebezpečné látky možno odobrať povinnému a odovzdať oprávnenému, len ak oprávnený spĺňa podmienky podľa osobitných predpisov. 11f)“ nahradiť textom „(7) Jadrové materiály a iné nebezpečné látky možno odobrať povinnému a odovzdať oprávnenému, len ak oprávnený spĺňa podmienky podľa osobitných predpisov. 11e)“ 
Odôvodnenie: zákon č. 541/2004 Z. z. o mierovom využívaní jadrovej energie (atómový zákon) a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov nahradil zákon č. 130/1998 Z. z. o mierovom využívaní jadrovej energie a o zmene a doplnení zákona č. 174/1968 Zb. o štátnom odbornom dozore nad bezpečnosťou práce v znení zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 256/1994 Z. z. 

 	O 	A 	 	
ÚJD SR 	vlastný materiál Čl. I. 
19. v § 189 ods. 6 text „(6) Vydražiteľom jadrových materiálov 11e) a iných nebezpečných látok môže byť len osoba, ktorá spĺňa podmienky podľa osobitných predpisov. 11f)“ nahradiť textom „(6) Vydražiteľom jadrových materiálov a iných nebezpečných látok môže byť len osoba, ktorá spĺňa podmienky podľa osobitných predpisov. 11e)“ 
Odôvodnenie: zákon č. 541/2004 Z. z. o mierovom využívaní jadrovej energie (atómový zákon) a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov nahradil zákon č. 130/1998 Z. z. o mierovom využívaní jadrovej energie a o zmene a doplnení zákona č. 174/1968 Zb. o štátnom odbornom dozore nad bezpečnosťou práce v znení zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 256/1994 Z. z. 

 	O 	A 	 	
ÚJD SR 	k Prílohe k návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 233/1995 Z. z. o súdnych exekútoroch a exekučnej činnosti (Exekučný poriadok) a o zmene a doplnení ďalších zákonov v znení neskorších predpisov  
II. V Prílohe k návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 233/1995 Z. z. o súdnych exekútoroch a exekučnej činnosti (Exekučný poriadok) a o zmene a doplnení ďalších zákonov v znení neskorších predpisov – Vyhláške Ministerstva spravodlivosti Slovenskej republiky (ďalej len „návrh vyhlášky“) ÚJD SR odporúča: 
1. v § 3 ods. 1 písm. m) text „(§ 8)“ nahradiť textom „(§ 7)“ 
Odôvodnenie: písomný preklad z cudzieho jazyka upravuje § 7 návrhu vyhlášky 

 	O 	A 	 	
ÚJD SR 	k Prílohe k návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 233/1995 Z. z. o súdnych exekútoroch a exekučnej činnosti (Exekučný poriadok) a o zmene a doplnení ďalších zákonov v znení neskorších predpisov  
2. v poznámke pod čiarou k 2) text „ v znení vyhlášky č. 37/2013 Z. z.“ nahradiť textom „v znení neskorších predpisov“ 
Odôvodnenie: vyhláška č. 483/2011 Z. z. sa menila nielen vyhláškou č. 37/2013 Z. z., ale aj vyhláškou č. 199/2012 Z. z., ktorá v texte nie je zahrnutá 

 	O 	A 	 	
ÚJD SR 	k Prílohe k návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 233/1995 Z. z. o súdnych exekútoroch a exekučnej činnosti (Exekučný poriadok) a o zmene a doplnení ďalších zákonov v znení neskorších predpisov  
3. v § 13 za slová „konečné poradie úspešných uchádzačov“ vložiť text „podľa § 12 ods. 3“ 
Odôvodnenie: konečné poradie úspešných uchádzačov je uvedené v § 12 ods. 3 návrhu vyhlášky 

 	O 	A 	 	
ÚJD SR 	k Predkladacej správe 
III. v Predkladacej správe ÚJD SR odporúča: 
1. v predposlednom odseku slová „je v súlade s právnom“ nahradiť slovami „je v súlade s právom“ 
Odôvodnenie: legislatívno – technická požiadavka jazykovej a štylistickej správnosti a všeobecnej zrozumiteľnosti textu v zmysle Čl. 6 ods. 3 Legislatívnych pravidiel vlády Slovenskej republiky 

 	O 	A 	 	
ÚJD SR 	k Predkladacej správe 
2. očíslovať stany 
Odôvodnenie: legislatívno – technická požiadavka z Metodického pokynu na prípravu a predkladanie materiálov na rokovanie vlády SR 

 	O 	N 	Jednotlivé časti predkladaného materiálu sa musia vyhotoviť prostredníctvom na to určených šablón na Portáli právnych predpisov. Predkladateľ nemôže ovplyvniť funkcionalitu portálu tak, aby po stiahnutí príslušnej časti materiálu (návrhu uznesenia vlády SR, predkladacej správy, dôvodovej správy) ako tlačovej verzie dokumentu vo formáte RTF alebo PDF boli jednotlivé strany dokumentu očíslované. 	
ÚJD SR 	k Dôvodovej správe A. Všeobecná časť 
IV. v Dôvodovej správe A. Všeobecná časť ÚJD SR odporúča: 
1. v predposlednom odseku slová „je v súlade s právnom“ nahradiť slovami „je v súlade s právom“ 
Odôvodnenie: legislatívno – technická požiadavka jazykovej a štylistickej správnosti a všeobecnej zrozumiteľnosti textu v zmysle Čl. 6 ods. 3 Legislatívnych pravidiel vlády Slovenskej republiky 

 	O 	A 	 	
ÚJD SR 	k Dôvodovej správe A. Všeobecná časť 
2. očíslovať stany 
Odôvodnenie: legislatívno – technická požiadavka z Metodického pokynu na prípravu a predkladanie materiálov na rokovanie vlády SR 

 	O 	N 	Jednotlivé časti predkladaného materiálu sa musia vyhotoviť prostredníctvom na to určených šablón na Portáli právnych predpisov. Predkladateľ nemôže ovplyvniť funkcionalitu portálu tak, aby po stiahnutí príslušnej časti materiálu (návrhu uznesenia vlády SR, predkladacej správy, dôvodovej správy) ako tlačovej verzie dokumentu vo formáte RTF alebo PDF boli jednotlivé strany dokumentu očíslované. 	
ÚJD SR 	k Dôvodovej správe B. Osobitná časť 
V. v Dôvodovej správe B. Osobitná časť ÚJD SR odporúča: 
1. očíslovať strany 
Odôvodnenie: legislatívno – technická požiadavka z Metodického pokynu na prípravu a predkladanie materiálov na rokovanie vlády SR 

 	O 	N 	Jednotlivé časti predkladaného materiálu sa musia vyhotoviť prostredníctvom na to určených šablón na Portáli právnych predpisov. Predkladateľ nemôže ovplyvniť funkcionalitu portálu tak, aby po stiahnutí príslušnej časti materiálu (návrhu uznesenia vlády SR, predkladacej správy, dôvodovej správy) ako tlačovej verzie dokumentu vo formáte RTF alebo PDF boli jednotlivé strany dokumentu očíslované. 	
ÚJD SR 	k návrhu Uznesenia vlády Slovenskej republiky  
VI. v návrhu Uznesenia vlády Slovenskej republiky ÚJD SR odporúča: 
1. očíslovať strany 
Odôvodnenie: legislatívno – technická požiadavka z Metodického pokynu na prípravu a predkladanie materiálov na rokovanie vlády SR 	O 	N 	Jednotlivé časti predkladaného materiálu sa musia vyhotoviť prostredníctvom na to určených šablón na Portáli právnych predpisov. Predkladateľ nemôže ovplyvniť funkcionalitu portálu tak, aby po stiahnutí príslušnej časti materiálu (návrhu uznesenia vlády SR, predkladacej správy, dôvodovej správy) ako tlačovej verzie dokumentu vo formáte RTF alebo PDF boli jednotlivé strany dokumentu očíslované. 	
NBÚ 	1. V Čl. I sa za novelizačný bod 41 vkladá nový novelizačný bod 42, ktorý znie: 

„42. V § 32 sa odsek 3 dopĺňa písmenom f), ktoré znie: 

„f) Národnému bezpečnostnému úradu, Slovenskej informačnej službe, Vojenskému spravodajstvu a Policajnému zboru na účely vykonávania bezpečnostných previerok v ich pôsobnosti podľa osobitného predpisu. 3h)“. 

Doterajšie novelizačné body sa primerane prečíslujú. 

Odôvodnenie: 

V záujem potreby zabezpečiť pri vykonávaní bezpečnostných previerok fyzických osôb a podnikateľov podľa zákona č. 215/2004 Z. z. o ochrane utajovaných skutočností a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov informácie o vlastníckych právach k nehnuteľnostiam, o finančnej situácii preverovaných subjektov, najmä informácie o splácaní záväzkov a ich ekonomickej a finančnej stabilite, je potrebné určiť Národný bezpečnostný úrad, Slovenskú informačnú službu, Vojenské spravodajstvo a Policajný zbor ako oprávnených odberateľov informácií týkajúcich sa prebiehajúcich exekučných konaní vedených proti preverovaným subjektom. Navrhovaná zmena je nevyhnutná aj z dôvodu následnej verifikácie údajov uvádzaných v bezpečnostnom dotazníku fyzickej osoby a bezpečnostnom dotazníku podnikateľa. 
 	Z 	N 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 16. mája 2013. NBÚ netrvá na zásadnej pripomienke, rozpor odstránený. 	
NBÚ 	2. V Čl. I sa za novelizačný bod 50 vkladá nový novelizačný bod 51, ktorý znie: 

„51. V § 206 ods. 1 sa za slová „správy finančnej kontroly“ vkladá čiarka a slová „a katastrálne úrady“ sa nahrádzajú slovami „katastrálne úrady a Národný bezpečnostný úrad“.“. 

Doterajšie novelizačné body sa primerane prečíslujú. 

Odôvodnenie: 

V záujem potreby zabezpečiť pri vykonávaní bezpečnostných previerok fyzických osôb a podnikateľov podľa zákona č. 215/2004 Z. z. o ochrane utajovaných skutočností a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov informácie o vlastníckych právach k nehnuteľnostiam, o finančnej situácii preverovaných subjektov, najmä informácie o splácaní záväzkov a ich ekonomickej a finančnej stabilite, je potrebné určiť Národný bezpečnostný úrad, Slovenskú informačnú službu, Vojenské spravodajstvo a Policajný zbor ako oprávnených odberateľov informácií týkajúcich sa prebiehajúcich exekučných konaní vedených proti preverovaným subjektom. Navrhovaná zmena je nevyhnutná aj z dôvodu následnej verifikácie údajov uvádzaných v bezpečnostnom dotazníku fyzickej osoby a bezpečnostnom dotazníku podnikateľa. 
 	Z 	N 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 16. mája 2013. NBÚ netrvá na zásadnej pripomienke, rozpor odstránený. 	
NBS 	 
1. K bodu 20 
V navrhovanom § 12 ods. 4 je potrebné na začiatku druhej vety slovo „Prostriedky“ nahradiť slovami „Peňažné prostriedky“. 

2. K bodu 23 
Vetu „Doterajší odsek 2 sa označuje ako odsek 3.“ je potrebné nahradiť vetou „Doterajšie odseky 2 a 3 sa označujú ako odseky 3 a 4.“. 
Odôvodnenie: 
Doterajšie znenie § 15 má odseky 1 až 3. 

3. K bodu 24 
Vzhľadom na navrhovanú legislatívno-technickú úpravu v bode 23 je potrebné uvádzaciu vetu upraviť takto: 
„§ 15 sa dopĺňa odsekom 5, ktorý znie:“. 
4. K bodu 36 
Podľa navrhovaného ustanovenia § 223 návrh na začatie disciplinárneho konania môže okrem iných podať aj predseda kontrolnej komisie, a to do 18 mesiacov odo dňa, keď sa dozvedel o disciplinárnom previnení. V zmysle § 16c ods. 6, ak kontrolná komisia na základe výsledkov finančnej kontroly zistí, že sa exekútor dopustil disciplinárneho previnenia, podá predseda kontrolnej komisie po predchádzajúcom vyjadrení prezídia komory návrh na začatie disciplinárneho konania. Podľa § 16c ods. 4 a 5 sa o vykonaní finančnej kontroly vyhotovuje protokol, pričom exekútor môže proti zisteniam uvedeným v protokole podať námietky. Okrem uvedeného kontrolná komisia zasiela oznámenie o výsledku finančnej kontroly tomu, na podnet koho bola finančná kontrola vykonaná. V ustanoveniach sa neuvádza, kedy sa disciplinárne previnenie považuje za zistené resp. kedy sa o ňom pre účely počítania plynutia 18-mesačnej lehoty dozvie predseda kontrolnej komisie. Vzhľadom na formuláciu ustanovení prichádza do úvahy moment, kedy sa zistenia identifikujú v protokole o vykonanej finančnej kontrole, moment vyhodnotenia námietok alebo moment, kedy sa oznámenie o výsledku finančnej kontroly zasiela osobe, ktorá podala podnet na vykonanie kontroly. V nadväznosti na uvedené, navrhujem zvážiť, doplniť do § 16c ustanovenie ohľadne momentu, kedy sa predseda kontrolnej komisie dozvie o disciplinárnom previnení exekútora. 

5. Za bod 44 navrhujeme doplniť nové body, ktoré znejú: 
„xx. V § 54 ods. 2 sa za prvú vetu vkladá nová druhá veta, ktorá znie: 
„Ak je povinným obchodník s cennými papiermi, správcovská spoločnosť, dôchodková správcovská spoločnosť, doplnková dôchodková spoločnosť exekútor je povinný predvolať povinného a vyzvať ho na vyhlásenie o svojom majetku.“. 
Odôvodnenie: 
Navrhujeme doplniť povinnosť exekútora predvolať povinného a neponechať len na jeho zvážení žiadať vyhlásenie o svojom majetku v prípade, ak ide o regulované subjekty na finančnom trhu. Uvedené by malo zabezpečiť, aby obchodníci z cennými papiermi, správcovské spoločnosti, dôchodkové správcovské spoločnosti, doplnkové dôchodkové spoločnosti povinne dávali vyhlásenie o svojom majetku a identifikovali, že klientsky majetok, resp. majetok, ktorý spravujú vo fondoch nie je ich vlastníctvom, a teda predmetom exekúcie. 

„xx. § 54 sa dopĺňa odsekom 4, ktorý znie: 
„(4) Ak exekútor zistí, že vykonal úkony exekučnej činnosti vo vzťahu k majetku, ktorý nie je vo vlastníctve povinného, ale iba v jeho správe, je povinný bez zbytočného odkladu tieto úkony zastaviť.". 
Odôvodnenie: 
Uvedené sa vzťahuje na výkon exekučnej činnosti vo vzťahu k regulovaným subjektom finančného trhu, predovšetkým k obchodníkom s cennými papiermi, správcovským spoločnostiam, dôchodkovým správcovským spoločnostiam a doplnkovým dôchodkovým spoločnostiam, ktoré spravujú klientske prostriedky, ktoré sú zo zákona majetkovo oddelené. V niektorých prípadoch sa exekútor môže až dodatočne dozvedieť, že vykonal úkony exekučnej činnosti aj voči klientskemu majetku, a preto navrhujem stanoviť povinnosť, aby takto vykonané úkony zastavil a vrátil vec do pôvodného stavu.“. 

 	O 	ČA 	(ad 1) - Akceptované - znenie ustanovenia 12 ods. 4 primerane upravené. 

(ad 2 a 3) - Akceptované - novelizačné body 23 a 24 (§ 15 Exekučného poriadku) upravené použitím inej legislatívnej techniky s ohľadom na skutočnosť, že doterajšie znenie ustanovenia § 15 ods. 3 upravujúce "kanceláriu exekútora" sa vypúšťa. 

(ad 4) - Pripomienka v tejto časti neakceptovaná - predseda kontrolnej komisie k návrhu na začatie disciplinárneho konania pripojí dôkazy preukazujúce, že návrh na začatie disciplinárneho konania bol podaný včas (§ 223 ods. 3). 

(ad 5 a 6) - Pripomienka v týchto častiach neakceptovaná, nakoľko presahuje rámec tohto návrhu zákona. 	
OAP SVL ÚV SR 	Nad rámec návrhu  
Upozorňujeme predkladateľa na rozsudok Súdneho dvora EÚ vo veci C-415/11 Aziz proti Catalaunyacaixa [2013], ktorým sa rozhodlo, že smernicu 93/13/EHS o nekalých podmienkach v spotrebiteľských zmluvách treba vykladať tak, že bráni takej španielskej právnej úprave, ktorá v konaní o výkone rozhodnutia týkajúcej sa nehnuteľnosti zaťaženej hypotékou neumožňuje vzniesť námietky proti neprijateľnej zmluvnej podmienke, na základe ktorej bol vydaný exekučný titul a ktorá súčasne ani neumožňuje v konaní o určenie neprijateľnosti zmluvnej podmienky vydať predbežné opatrenie, ktorým by sa výkon rozhodnutia prerušil. 

Predkladateľovi odporúčame prehodnotiť potrebu implementácie uvedeného rozsudku a v nadväznosti na to ju vhodne zabezpečiť. 
 	O 	N 	Predkladateľ si je uvedeného rozhodnutia Súdneho dvora EÚ vedomý. Toto rozhodnutie však nezakladá také právne úvahy, ktoré by bolo potrebné implementovať do Exekučného poriadku, keďže „ratio decidendi“ rozhodnutia sa týka mimosúdneho presadzovania uspokojenia pohľadávok dobrovoľnou dražbou bez možnosti spotrebiteľa efektívne namietať proti takémuto postupu. 	
GP SR 	K bodu 3 
Porušenie zákazu používať neoprávnene označenie „súdny exekútor“ a „exekútorský úrad“ alebo od nich odvodené tvary slov a označenia spôsobilé vyvolať nebezpečenstvo zámeny s týmito označeniami (§ 5a ods. 1 navrhovanej právnej úpravy) a porušenie zákazu neoprávnene označovať inú činnosť ako „výkon rozhodnutia“, „exekúcia“ a „exekučná činnosť“ alebo používať tvary slov od nich odvodené a iné označenia spôsobilé vyvolať nebezpečenstvo zámeny (§ 5a ods. 2 navrhovanej právnej úpravy) je možné kvalifikovať ako priestupok len všeobecne - podľa povahy veci [pozri napríklad § 21 ods. 1 písm. g), § 42 ods. 1 písm. b) a § 46 zákona SNR č. 372/1990 Zb. o priestupkoch]. Porušenie zákazu používať neoprávnene označenia týkajúce sa polície a colnej správy sú priestupkom proti verejnému poriadku [§ 47 ods. 1 písm. i) a j) zákona SNR č. 372/1990 Zb. o priestupkoch]. So zreteľom na závažnosť právnych následkov zneužitia označení týkajúcich sa súdnych exekútorov a exekučnej činnosti odporúčame novelizovať aj zákon SNR č. 372/1990 Zb. o priestupkoch a medzi znaky skutkovej podstaty priestupku na úseku verejného poriadku zaradiť aj zneužitie označení, ktoré sa týkajú súdnych exekútorov a exekučnej činnosti. 	O 	A 	 	
GP SR 	K bodu 12 
Poznámku pod čiarou k odkazu 3c odporúčame upresniť doplnením o citáciu v tomto znení: „§ 14 ods. 3 písm. e) ôsmy bod“. 	O 	A 	 	
GP SR 	K bodu 14 
K § 10b ods. 2 písm. a): 

Navrhované znenie § 10b ods. 2 písm. a) odporúčame formulačne upraviť takto: 

„a) na návrh komory, ak je potrebné obsadiť uvoľnené miesto exekútora v územnom obvode krajského súdu,“. 

K § 10b ods. 3: 

Podľa § 10 ods. 2 exekučnou praxou je prax exekútora a exekútorského koncipienta, ktorý spĺňa podmienky ustanovené v § 10 ods. 1 písm. a) až c) s tým, že: 
- komora započíta do exekučnej praxe prax sudcu, prokurátora, advokáta, notára, vyššieho súdneho úradníka, justičného čakateľa, právneho čakateľa prokuratúry, advokátskeho koncipienta, notárskeho koncipienta (§ 10 ods. 2 druhá veta), 
- komora môže do exekučnej praxe započítať aj inú právnu prax, maximálne však v trvaní dvoch rokov (§ 10 ods. 2 tretia veta). 

Z navrhovaného znenia § 10b ods. 3 však vyplýva, že do výberového konania na miesto súdneho exekútora sa nemôže prihlásiť ten, kto v čase podávania prihlášky ešte nemá do exekučnej praxe započítanú inú odbornú prax, ktorú mu komora musí započítať (§ 10 ods. 2 druhá veta) alebo môže započítať (§ 10 ods. 2 tretia veta). Tento nedostatok je potrebné odstrániť a jednoznačne ustanoviť, či o započítanie inej odbornej praxe do exekučnej praxe možno požiadať kedykoľvek, t.j. aj pred vyhlásením výberového konania na miesto súdneho exekútora alebo či takúto žiadosť možno podať spolu s prihláškou do výberového konania s tým, že podmienka ustanovená v § 10 ods. 1 písm. d) musí byť splnená až ku dňu vymenovania do funkcie súdneho exekútora. 

K § 10d: 

Podľa navrhovanej právnej úpravy uvedenej v § 10d ods. 1 členov výberovej komisie na funkciu súdneho exekútora by mal vymenúvať a odvolávať minister spravodlivosti. Nemáme výhrady voči takejto kompetencii ministra. Odporúčame však doplniť predložený návrh zákona o dôvody, pre ktoré bude smieť minister spravodlivosti odvolať člena výberovej komisie z tejto funkcie. 

Navrhované znenie § 10d ods. 2 odporúčame upraviť tak, aby právnické vzdelanie druhého stupňa bolo zákonnou podmienkou na vymenovanie do funkcie člena výberovej komisie pre všetkých členov výberovej komisie, ktorá bude uskutočňovať výberové konanie na funkciu súdneho exekútora. Podľa nášho názoru bez právnického vzdelania nie je možné posúdiť, či uchádzač o funkciu súdneho exekútora má dostatočné odborné znalosti potrebné na výkon funkcie súdneho exekútora. 
 	O 	N 	K § 10b ods. 1 písm. a) - predkladateľ trvá na navrhovanej právnej úprave. 

K § 10b ods. 3 - vykonanie exekučnej praxe je podmienkou prihlásenia sa do výberového konania podľa §10b ods. 3, tzn. k započítaniu inej právnej praxe do exekučnej praxe musí nevyhnutne dôjsť ešte pred podaním žiadosti, ktorou sa uchádzač prihlási do výberového konaia. 

K § 10d - Predkladateľ považuje navhovanú právnu úpravu za potrebnú; nemožno vylúčiť v osobitných prípadoch odvolanie člena výberovej komisie zo strany ministra spravodlivosti, pričom výber členov výberovej komisie je v kompetencii ministra spravodlivosti, ktorý zohľaduje nevyhnutné predpoklady pre ich výber. 

K § 10d ods. 2 - Podmienka je implicitne obsiahnutá v právomoci ministra spravodlivosti vybrať člena výberovej komisie, a to vychádzajúc z logiky, že člen výberovej komisie by nemal mať nižšie dosiahnuté vzdelanie ako uchádzať o funkciu súdneho exekútora. 	
GP SR 	K bodu 15 
Odporúčame vypustiť nadpis § 11 alebo označiť nadpismi aj ostatné paragrafy zaradené do prvej hlavy prvej časti zákona. 

V § 11 ods. 2 v prvej vete odporúčame slovo „ministrovi“, ktoré sa nachádza na konci vety, vložiť za slová „o priebehu výberového konania“.  	O 	ČA 	Pripomienka k nadpisu § 11 nebola akceptovaná, v navrhovanej právnej úprave sa zavádza aj nadpis nad § 10b (Výberové konanie). V zmysle odporúčacích pripomienok Ministerstva obrany SR a Ministerstva vnútra SR bol upravený nadpis § 11 tak, že tento znie: "Vymenovanie do funkcie exekútora". 

Pripomienka v rozsahu druhej časti akceptovaná, znenie ustanovenia § 11 ods. 2 upravené. 

GP SR 	K bodu 19 
V navrhovanom znení § 12 ods. 3 odporúčame vypustiť bez náhrady slovo „rozsahu“. Podľa § 12 ods. 2 bude totiž súdny exekútor povinný preukázať sa uzatvorenou zmluvou o poistení zodpovednosti za škodu komore a ministerstvu pred zložením sľubu. Preto by komora i ministerstvo mali poznať celý obsah poistnej zmluvy, ak dôjde k zmene zmluvných podmienok, t.j. nielen zmenený rozsah poistenia. V niektorých prípadoch zmenené zmluvné podmienky môžu zabrániť plneniu zo strany poisťovne, čo i len čiastočnému, a to bez toho, aby došlo k zmene dojednaného rozsahu poistného plnenia. 	Z 	A 	 	
GP SR 	K bodu 20 
Podľa § 559 ods. 1 Občianskeho zákonníka „Splnením dlh zanikne.“. Podľa § 559 ods. 2 „Dlh musí byť splnený riadne a včas.“. Podľa § 567 ods. 1 Občianskeho zákonníka „Dlh sa plní na mieste určenom dohodou účastníkov. Ak nie je miesto plnenia takto určené, je ním bydlisko alebo sídlo dlžníka.“. Podľa § 567 ods. 2 Obchodného zákonníka „Peňažný dlh plnený prostredníctvom peňažného ústavu alebo prostredníctvom poštového podniku je splnený pripísaním sumy dlhu na účet veriteľa v peňažnom ústave alebo vyplatením sumy dlhu veriteľovi v hotovosti, ak osobitný zákon neustanovuje inak alebo ak sa veriteľ a dlžník písomne nedohodnú inak.“. Podľa § 335 Obchodného zákonníka „Na riadne splnenie záväzku sa vyžaduje, aby záväzok bol splnený v určenom mieste.“. Podľa § 339 ods. 1 Obchodného zákonníka „Peňažný záväzok možno tiež platiť v banke veriteľa v prospech jeho účtu, ak to nie je v rozpore s platobnými podmienkami dojednanými medzi stranami.“. Podľa § 339 ods. 2 Obchodného zákonníka „Peňažný záväzok platený prostredníctvom banky alebo prostredníctvom poštového podniku je splnený pripísaním sumy peňažného záväzku na účet veriteľa v jeho banke alebo vyplatením sumy peňažného záväzku veriteľovi v hotovosti, ak osobitný zákon neustanovuje inak alebo ak sa veriteľ a dlžník nedohodnú inak.“. 

S poukazom na uvedené ustanovenia Občianskeho zákonníka a Obchodného zákonníka nesúhlasíme s navrhovanou právnou úpravou. Jej cieľom je len naďalej legalizovať peňažné prostriedky na účtoch súdnych exekútorov. Nevidíme žiaden rozumný dôvod na takú právnu úpravu, ktorá umožňuje peňažné prostriedky získané v exekučnom konaní zasielať na účet súdneho exekútora a nie priamo na účet oprávneného účastníka exekučného konania. Bez zmeny Občianskeho zákonníka a Obchodného zákonníka možno pripustiť poukazovanie peňažných prostriedkov priamo na účet súdneho exekútora len v prípade, ak oprávnený udelí súdnemu exekútorovi výslovný súhlas s takýmto postupom. Samozrejme, nič nebráni zákonodarcovi, aby ustanovil oprávnenému povinnosť oznámiť súdnemu exekútorovi, že jeho pohľadávka je vymožená, čo i len čiastočne. V prípade nesplnenia takejto povinnosti by bol oprávnený účastník exekučného konania povinný uhradiť súdnemu exekútorovi ďalšie trovy exekúcie, ktoré by mu vznikli v dôsledku nečinnosti účastníka konania. 

Okrem uvedeného. V súčasnosti sa stáva, že veriteľ ani len nevie, či bola alebo nebola jeho pohľadávka voči dlžníkovi vymožená v exekučnom konaní súdnym exekútorom a ak bola vymožená, či a kedy dlžník vlastne prestal byť v omeškaní. Tento vážny nedostatok platného znenia Exekučného poriadku navrhovaná právna úprava nerieši.  	Z 	ČA 	V časti filozofie splnenia dlhu v exekučnom konaní bolo od pripomienky ustúpené, pričom sa upraví aj dikcia smerom k jasnému zakotveniu informačnej povinnosti účastníkov exekučnéhokonania a súdneho exekútora - uvedené bude podmienkou účinkov splnenia dlhu na strane povinného. 	
GP SR 	K bodu 22 
Súhlasíme s tým, aby sídlo exekútorského úradu mohol súdny exekútor zmeniť so súhlasom komory len v rámci územného obvodu krajského súdu, pre ktorý bol vymenovaný do funkcie súdneho exekútora, ak nejde o vzájomné preloženie súdnych exekútorov podľa § 9 písm. c). Avšak, so zreteľom na novú právnu úpravu § 11 ods. 1 odporúčame doplniť prechodné ustanovenia aj o právnu úpravu, ktorá expressis verbis ustanoví, že právna úprava § 15 ods. 1 poslednej vety sa vzťahuje aj na súdnych exekútorov, ktorí boli vymenovaní do funkcie pred nadobudnutím účinnosti tohto zákona.  	O 	A 	Doplnené prechodné ustanovenie - § 243b ods. 8. 	
GP SR 	K bodu 25 
1. V navrhovanom znení § 15a je potrebné presne vymedziť jednotlivé funkcie, pre ktoré by sa mal prerušiť výkon funkcie súdneho exekútora. Právna úprava odkazom na ústavný zákon č. 357/2004 Z.z. o ochrane verejného záujmu pri výkone funkcií verejných funkcionárov v znení neskorších predpisov je nesprávna. Tento ústavný zákon sa vzťahuje napríklad na generálneho prokurátora [čl. 2 ods. 1 písm. h) ústavného zákona č. 357/2004 Z.z.]. Generálnym prokurátorom sa však nemôže stať súdny exekútor, ale len prokurátor (pozri § 7 ods. 3 prvá veta zákona č. 153/2001 Z.z. o prokuratúre). Uvedený ústavný zákon sa vzťahuje tiež na predsedu a podpredsedu Najvyššieho súdu Slovenskej republiky [čl. 2 ods. 1 písm. f) ústavného zákona č. 357/2004 Z.z.]. Predsedom a podpredsedom Najvyššieho súdu Slovenskej republiky sa nemôže stať súdny exekútor, ale len sudca Najvyššieho súdu Slovenskej republiky (pozri čl. 145 ods. 3 Ústavy Slovenskej republiky). 

Sporný je aj zámer predkladateľa umožniť súdnym exekútorom, aby sa stali členmi Súdnej rady Slovenskej republiky [čl. 2 ods. 1 písm. g) ústavného zákona č. 357/2004 Z.z.]. Funkcia člena Súdnej rady Slovenskej republiky nie je spojená s nárokom na odmenu (§ 8 ods. 1 zákona č. 185/2002 Z.z. o Súdnej rade Slovenskej republiky a o zmene a doplnení niektorých zákonov). To znamená, že súdny exekútor, ktorému by sa výkon funkcie súdneho exekútora prerušil z dôvodu, že sa ujal funkcie člena Súdnej rady Slovenskej republiky, by nemal žiaden príjem. Pretože podľa § 4 Exekučného poriadku „Činnosť exekútora je nezlučiteľná s pracovným pomerom alebo s obdobným pracovným vzťahom, podnikaním, členstvom v štatutárnom orgáne obchodnej spoločnosti alebo družstva alebo členstvom v dozornom orgáne obchodnej spoločnosti alebo družstva alebo s vykonávaním inej zárobkovej činnosti s výnimkou vedeckej, pedagogickej, literárnej, umeleckej a publicistickej činnosti.“. 

So zreteľom na uvedenú právnu úpravu odporúčame presne vymedziť funkcie, do ktorých by reálne mohol byť ustanovený súdny exekútor za podmienky, že počas ich výkonu sa mu preruší výkon funkcie súdneho exekútora. Súčasne odporúčame bez náhrady vypustiť poznámku pod čiarou k odkazu 3cb. 

2. Okrem toho, práva a povinnosti súdneho exekútora podľa navrhovaného znenia § 15 ods. 3 sa môžu dostať do vzájomného rozporu. Podľa prvej vety má právo pokračovať vo výkone funkcie súdneho exekútora hneď po uplynutí doby výkonu verejnej funkcie. Podľa druhej vety má povinnosť oznámiť komore a ministerstvu aspoň 30 dní pre začatím výkonu funkcie súdneho exekútora, že môže znovu vykonávať funkciu exekútora. Takúto povinnosť však nebude môcť splniť v prípade, ak náhle stratí možnosť vykonávať funkciu napríklad člena vlády alebo štátneho tajomníka [čl. 2 ods. 1 písm. c) a k) ústavného zákona č. 357/2004 Z.z.]. V takom prípade síce bude môcť hneď vykonávať funkciu súdneho exekútora, reálne však nebude môcť dodržať zákonnú lehotu na splnenie svojej oznamovacej povinnosti. Tento rozpor medzi právom a povinnosťou súdneho exekútora je potrebné odstrániť. 

3. Považujeme za potrebné doplniť navrhovanú právnu úpravu týkajúcu sa prerušenia výkonu funkcie súdneho exekútora aj o právnu úpravu, ktorá výslovne ustanoví, že súdny exekútor počas prerušenia výkonu funkcie súdneho exekútora nesmie vykonávať exekučnú činnosť a ktorá súčasne vymedzí, ktoré práva a povinnosti má alebo nemá súdny exekútor počas prerušenia výkonu funkcie súdneho exekútora. Právnu úpravu § 15 ods. 6 považujeme za nedostatočnú. 	Z 	A 	 	
GP SR 	K bodu 28 
V navrhovanom znení § 16 ods. 4 považujeme za potrebné vložiť za slovo „odvolaný“ slová „a spĺňa podmienky na vymenovanie za exekútora (§ 10)“. Takouto právnou úpravou možno predísť prípadným interpretačným problémom, či minister môže alebo nemôže po uplynutí troch rokov od odvolania vymenovať za súdneho exekútora toho, kto už bol v minulosti odvolaný z funkcie súdneho exekútora podľa § 10 ods. 1 písm. f), t.j. komu bolo pred viac ako tromi rokmi uložené disciplinárne opatrenie, ktorým bol zbavený výkonu funkcie súdneho exekútora. 	Z 	A 	 	
GP SR 	K bodu 30 
Nesúhlasíme s navrhovaným znením poslednej vety § 16 ods. 8. Nevidíme totiž žiaden rozumný dôvod na to, aby oprávneného musel súd zaviazať povinnosťou nahradiť už vzniknuté trovy exekúcie v prípade, ak musel zmeniť súdneho exekútora z dôvodu, že pôvodne poverenému exekútorovi zanikol výkon funkcie súdneho exekútora. Oprávnenému totiž nemožno pričítať na ťarchu nevyhnutnosť zmeny súdneho exekútora, on ju nezavinil. Časť vety za bodkočiarkou nič nerieši v prípade, ak povinný nemá dostatočný majetok. Navrhovaná právna úprava odporuje základným princípom právneho štátu a vo svojej podstate bráni riadnej vymožiteľnosti práva. Je spôsobilá privodiť finančnú ujmu tomu, kto sa zákonom ustanoveným postupom domáha v exekučnom konaní uspokojenia svojho práva priznaného právoplatným rozhodnutím súdu, a to aj vtedy, ak doterajší priebeh exekučného konania nebol úspešný len pre nečinnosť alebo nesprávny úradný postup súdneho exekútora. 

Námietky uplatňujeme aj voči právnej úprave § 16 ods. 9. Nevidíme žiaden rozumný dôvod na jej prijatie. Prečo by v exekúcii nemohol pokračovať náhradník súdneho exekútora? Náhradníkom súdneho exekútora je predsa iný súdny exekútor. V praxi nemožno vylúčiť prípad, že oprávnený v zákonnej 3-mesačnej lehote nepodá návrh na zmenu súdneho exekútora iba preto, že sa ani len nedozvedel o zániku funkcie pôvodne povereného súdneho exekútora (z rôznych dôvodov - môže byť hospitalizovaný, v zahraničí atď.). 

Na základe uvedeného trváme na vypustení navrhovaného znenia § 16 ods. 8 a 9.  	Z 	A 	Navrhovaná právna úprava bola vypustená. 	
GP SR 	K bodu 32 
V navrhovanom znení § 16a ods. 3 považujeme za nevyhnutné vypustiť slová „postupuje podľa § 16 ods. 8 a 9 a“, a to z dôvodov uvedených v pripomienke k bodu 30. 	Z 	A 	Navrhovaná právna úprava bola vypustená v súvislosti s vypustením § 16 ods. 8 a 9 návrhu zákona. 	
GP SR 	K bodu 33 
Právnu úpravu uvedenú v bode 33 považujeme za nevyhnutné vypustiť bez náhrady, a to z dôvodov uvedených v pripomienke k bodu 30. 	Z 	A 	Navrhovaná právna úprava bola vypustená v súvislosti s vypustením § 16 ods. 8 a 9 návrhu zákona. 	
GP SR 	K bodu 35 
Navrhovanú právnu úpravu § 16b ods. 2 je potrebné upraviť v súlade s bodom 3 prílohy č. 5 Legislatívnych pravidiel vlády Slovenskej republiky.  	O 	A 	 	
GP SR 	K bodu 42 
V navrhovanom znení § 36 ods. 8 odporúčame nahradiť číslicu „90“ číslicou „14“. Nevidíme žiaden rozumný dôvod na to, aby súdny exekútor po dobu 90 dní smel mať legálne na účte finančné prostriedky, ktoré patria oprávnenému. Oprávnení účastníci exekučného konania často nepoznajú svoje práva a súdnemu exekútorovi udelia súhlas na zaslanie výťažku z exekúcie na ich účet až pred uplynutím 90-dňovej lehoty od vykonania exekúcie len preto, že nevedia, že by to tak nemuselo byť. 

V navrhovanom znení § 36 ods. 1 odporúčame nahradiť číslicu „14“ slovom „tri“. Nevidíme žiaden rozumný dôvod na predlžovanie času, počas ktorého smie súdny exekútor zadržiavať finančné prostriedky, ktoré patria oprávnenému. 

K uvedenému pozri aj pripomienku uplatnenú k bodu 20. 	Z 	ČA 	Zhodou relevantných pripomienkujúcich subjektov na rozporovom konaní bola akceptovaná kombinácia lehôt 7/90 dní. 	
GP SR 	K bodu 44 
Nesúhlasíme s navrhovanou právnou úpravou § 46 ods. 3. Takáto právna úprava síce zbavuje zodpovednosti za dlh povinného účastníka exekučného konania, avšak ešte neznamená, že pohľadávka oprávneného bude uspokojená. V prípade, ak súdny exekútor zadrží za podmienok ustanovených v zákone výťažok z exekúcie už či oprávnene (v zákonnej lehote) alebo neoprávnene (po uplynutí zákonnej lehoty), pohľadávka oprávneného stále nebude uspokojená. Naviac, v prípade neoprávneného zadržania výťažku z exekúcie súdnym exekútorom sa bude musieť domáhať splnenia svojej pohľadávky voči ďalšiemu subjektu - súdnemu exekútorovi. Okrem uvedeného, navrhovaná právna úprava je neprípustnou nepriamou novelou Občianskeho zákonníka. K uvedenému pozri pripomienku uplatnenú k bodu 20. 

Nesúhlasíme ani s právnou úpravou § 46 ods. 4 a 5 a trváme na tom, aby trovy súdneho exekútora bolo možné započítať až v poslednom poradí. 

V aplikačnej praxi sa neraz stalo, že z exekučného konania mal výnos iba súdny exekútor, prípadne boli uspokojené prednostné pohľadávky, ale oprávnený nedostal z majetku povinného nič. Aký zmysel má potom exekučné konanie? Účelom exekučného konania nie je zabezpečiť odmenu súdnym exekútorom, ale vymožiteľnosť práva a poriadok vo finančnej disciplíne. 

Je nevyhnutné venovať zvýšenú pozornosť právnej úprave, ktorá sa týka náhrady trov exekučného konania. 

Súdy nie vždy dôsledne posudzujú účelnosť trov exekúcie vyčíslených súdnymi exekútormi. Pri rozhodovaní o zastavení exekučného konania priznávajú súdnym exekútorom náhradu trov exekučného konania aj v prípadoch, keď súdny exekútor bol celé roky nečinný a nevymohol v prospech oprávneného ani cent. V mnohých prípadoch sa stalo, že súdny exekútor urobil účelovo čo najviac spoplatňovaných formálnych úkonov, často zbytočných (napríklad blokoval a následne odblokoval neexistujúce účty v bankách), potom podal návrh súdu na zastavenie exekúcie a vyčíslil si trovy exekúcie (aj za blokáciu a odblokovanie neexistujúcich účtov). Tieto nedostatky je nevyhnutné riešiť a prijať takú právnu úpravu, ktorá zabráni zneužívaniu inštitútov exekučného konania. 

Súčasne je potrebné riešiť aj stret exekúcií v prípade, ak majetok povinného nepostačuje na úhradu pohľadávok všetkých oprávnených. V takom prípade by veritelia mali byť uspokojení pomerne v konkurznom konaní, nie v exekučnom konaní. Súdny exekútor by mal mať zákonom ustanovenú povinnosť bez zbytočného odkladu podať návrh na vyhlásenie konkurzu v prípade, ak zistí, že majetok povinného, najmä právnickej osoby, nepostačuje na úhradu pohľadávok všetkých oprávnených (k uvedenému porovnaj povinnosť likvidátora ustanovenú v § 72 ods. 2 Obchodného zákonníka). Takáto právna úprava by mala nevyhnutne vplyv aj na riešenie problematiky trov exekučného konania, ktorá sa musí riešiť komplexne.  	Z 	N 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 17. mája 2013. GP SR netrvá na zásadnej pripomienke, rozpor odstránený. 	
GP SR 	K bodu 45 
Súhlasíme s navrhovanou právnou úpravou a trváme na tom, aby proti výroku súdu o náhrade trov konania nebolo možné podať mimoriadne dovolanie, prípadne, aby mimoriadne dovolanie bolo prípustné len vtedy, ak trovy konania presahujú sumu drobného sporu. 

Súčasne odporúčame dikciu § 58 ods. 6 upraviť tak, aby z nej jednoznačne vyplývalo, že odvolanie proti výroku o náhrade trov konania v rozhodnutí podľa § 57 je prípustné. 	Z 	A 	Na rozporovom konaní bolo pri súčasnej zhode viacerých pripomienkujúcich subjektov dohodnuté vylúčenie mimoriadneho dovolania a devolutívneho účinku odvolania proti výroku o náhrade trov konania v rozhodnutí o zastavení exekúcie podľa § 57 Exekučného poriadku. V prípade, ak sa jedná o rozhodnutie vyššieho súdneho úradníka, odvolanie je vždy prípustné podľa čl. 142 ods. 2 Ústavy SR a § 374 ods. 4 O.s.p. 	
GP SR 	K bodu 62 
V § 222a ods. 1 je potrebné za slová „podľa § 220 ods. 2“ vložiť zvratné zámeno„sa“, prípadne navrhované znenie inak formulačne upraviť. 

V § 222 ods. 2 je potrebné za slovo „stíhania“ vložiť zvratné zámeno „sa“, prípadne navrhované znenie inak formulačne upraviť. 	O 	A 	Ustanovenie § 222a ods. 1 a 2 bolo vhodne formulačne upravené. 	
GP SR 	K bodu 63 
Prekluzívna doba sa spravidla neprerušuje (pozri lehoty ustanovené v § 223 ods. 2). 

Pri prerušení premlčania sa na uplynutú časť premlčacej doby už neprihliada a začína plynúť nová premlčacia doba. Pri spočívaní sa premlčacia doba, ktorá uplynula pred vznikom prekážky a premlčacia doba, ktorá uplynula po jej odpadnutí, sčítavajú. 

So zreteľom na uvedené navrhované znenie § 228 ods. 6 odporúčame doplniť tak, aby z neho jednoznačne vyplývalo, čo znamená pojem „lehoty neplynú“, t.j. či v prípade pokračovania v prerušenom disciplinárnom konaní začína plynúť nová lehota ustanovená v § 223 ods. 2 alebo iba jej zvyšok. 	Z 	A 	Znenie ustanovenia § 228 ods. 6 bolo formulačne vyprecizované. 	
GP SR 	K bodu 64 
K § 228a: 

Navrhované znenie § 228a ods. 1 písm. e) odporúčame formulačne upraviť takto: 
„e) disciplinárne obvinený bol právoplatne odsúdený v trestnom konaní za skutok, ktorý je predmetom disciplinárneho konania alebo“. 

K § 228e: 

Nemáme námietky voči dikcii § 228e ods. 1. V súvislosti s odkazom na právnu úpravu ustanovenú v § 41 ods. 2 písm. d) Exekučného poriadku je však potrebné pristúpiť k novelizácii § 41 ods. 2 písm. d) Exekučného poriadku a na jeho konci pripojiť napríklad tieto slová „a disciplinárneho senátu podľa tohto zákona“. Rozhodnutie disciplinárneho senátu, ktorým sa rozhodlo o disciplinárnom previnení súdneho exekútora, nemožno totiž subsumovať pod pojem „vykonateľné rozhodnutie rozhodcovského súdu alebo rozhodcovskej komisie“. 

K § 228f: 

S poukazom na právnu úpravu ustanovenú v § 10 ods. 1 písm. f) odporúčame navrhované znenie § 228f doplniť o nový odsek 3 v tomto znení: 
„(3) Disciplinárne opatrenie ustanovené v § 221 ods. 2 písm. c) sa nezahladzuje.“. 

K § 228h: 

Odporúčame zvážiť navrhovanú právnu úpravu § 228h, ktorá ustanovuje na disciplinárne konania podľa tohto zákona subsidiárnu pôsobnosť zákona č. 71/1967 Zb. o správnom konaní (správny poriadok). Podľa nášho názoru v konaní a rozhodovaní o zodpovednosti súdneho exekútora za disciplinárne previnenie je potrebné skúmať aj zavinenie. Preto odporúčame ustanoviť na disciplinárne konania podľa tohto zákona subsidiárnu pôsobnosť Trestného poriadku. 	O 	ČA 	K § 228a - Pripomienka akceptovaná. 

K § 228e - Opravený vnútorný odkaz na exekučný titul podľa § 41 ods. 2 písm. i), t. j. iné vykonateľné rozhodnutia a schválené zmieri, ktorých výkon pripúšťa zákon. 

K § 228f - Pripomienka akceptovaná. 

K § 228h - Na oblasť hmotného práva sa subsidiárne použije všeobecný predpis o priestupkoch. 	
KOZ SR 	Stanovisko k Návrhu zákona 
K Návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 233/1995 Z. z. o súdnych exekútoroch a exekučnej činnosti (Exekučný poriadok) a o zmene a doplnení ďalších zákonov v znení neskorších predpisov KOZ SR nemá pripomienky. 

 	O 	A 	Vzaté na vedomie. 	
SKE 	K bodu 3 (§ 5a) 
Navrhovaná úprava smeruje k ochrane účastníkov konania ako aj tretích osôb pred zneužívaním označenia nositeľa štátneho donútenia (obdobne ako v českej úprave). Materiál však nerieši napr. už existujúcich podnikateľov, ktorí odvodené tvary majú v obchodnom názve zapísanom v obchodnom registri, resp. živnostenskom registri. Preto je nutné ustanoviť povinnosť podnikateľa v určitej lehote zmeniť obchodné meno tak, aby nebolo spôsobilé vyvolať nebezpečenstvo zámeny s uvedenými označeniami, inak by sledovaná zmena bola bez účinku. Vyvolaná zmena: Obchodný zákonník a Živnostenský zákon.  	Z 	ČA 	Pripomienka čiastočne akceptovaná; v rovine administratívno-právneho postihu bude sankcia premietnutá v zákone o priestupkoch. 	
SKE 	K bodu 5 (§ 8) 
V odseku 4 písm. a) navrhujeme zakotviť povinnosť orgánu, ktorý vykonáva štátny dohľad, zaobchádzať s exekučným spisom obdobne, ako pracovníci kontrolnej komisie v navrhovanom § 16c ods.4 v písm. b), c) a d). 
Zároveň by bolo vhodné precizovať rozsah zapožičiavaných písomností (resp. ich kópií) z exekučného spisu tak, aby bolo spravidla možné pokračovať v konaní aj počas previerky. Ak má súdny exekútor odovzdať orgánu dohľadu celý exekučný spis, je namieste upraviť ďalší postup (alebo nekonanie) súdneho exekútora počas doby preverovania jeho doterajšieho postupu. 
 	Z 	N 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 15. mája 2013. SKE ustúpila od zásadnej pripomienky; rozpor bol odstránený. Riešenie navrhované v pripomienke bude predmetom novelizácie Kancelárskeho poriadku pre súdnych exekútorov. 	
SKE 	K bodu 10 (§ 10 ods. 2) 
Navrhovaná zmena prehlbuje nerovnosť medzi právnou úpravou predpokladov na výkon právnických povolaní. V situácii, kedy je potrebné zvyšovať nároky na výkon funkcie súdneho exekútora, považujeme za kontraproduktívne zvyšovanie dĺžky doby tzv. inej právnej praxe, ktorú by mohla komora započítať. Pre porovnanie, uchádzačovi o zápis do zoznamu advokátov možno započítať maximálne 6 mesiacov inej právnej praxe. Navrhujeme preto tento bod vypustiť, alebo túto dobu tzv. inej právnej praxe obdobne upraviť v zákone o advokácii a v notárskom poriadku. 	O 	N 	Právna úprava vyplynula zo vzájomnej komunikácie viacerých subjektov, vrátane Slovenskej komory exekútorov. 	
SKE 	K bodu 15 (§ 11) 
V odseku 2 v druhej vete navrhujeme slová „do 24 hodín od zverejnenia“ nahradiť slovami „najneskôr nasledujúci pracovný deň po zverejnení“. Navrhovaná lehota nezohľadňuje prípadný sviatok, alebo deň pracovného pokoja, ktorý nasleduje po zverejnení výsledku výberového konania. 	O 	N 	Navrhovanú právnu úpravu považujeme za vyhovujúcu. Relevancia ustanovenia spočíva v povinnosti v uvedenej lehote zápisnicu o priebehu výberového konania zaslať Ministerstvu spravodlivosti SR na zverejnenie. 	
SKE 	K bodu 18 (§ 12 ods. 2) 
Tento bod navrhujeme vypustiť, nakoľko preukazovanie uzavretia poistenia duplicitne aj ministerstvu považujeme za nadbytočné. Splnenie predpokladov uchádzača pre vymenovanie preukazuje ministerstvu komora. 	O 	N 	Predkladateľ trvá na navrhovanej právnej úprave. 	
SKE 	K bodu 19 (§ 12 ods.3) 
Navrhujeme vypustiť slová „a ministerstvu“. Odôvodnenie totožné s pripomienkou k bodu 18. 	O 	N 	Predkladateľ trvá na navrhovanej právnej úprave. 	
SKE 	K bodu 20 (§ 12 ods. 4) 
V prvej vete navrhujeme slová „do troch dní“ nahradiť slovami „do troch pracovných dní“, nakoľko prípadný sviatok, alebo deň pracovného pokoja, ktorý nasleduje po dni prijatia prostriedkov exekútorom, technicky znemožňuje bezprostredné vyplatenie prostriedkov oprávnenému.  	Z 	A 	 	
SKE 	K bodom 22 až 24 (§ 15) 
Keďže v prechodných ustanoveniach materiálu (bod 65, § 243b ods. 10) sa navrhuje povinnosť exekútora zrušiť doteraz zriadené kancelárie, nie je zrejmé, či má inštitút kancelárie (dnešné ust. § 15 ods. 3) naďalej zostať zachovaný (a kancelárie majú byť opäť komorou schválené), alebo je úmyslom predkladateľa kancelárie zrušiť. Ak má byť tento inštitút zrušený, bolo by vhodné jedným bodom naformulovať úplne nové znenie § 15, ktoré nebude obsahovať dnešný odsek 3. Ak má byť inštitút kancelárie súdneho exekútora zachovaný, bolo by vhodné zmeniť uvedené prechodné ustanovenie. 	Z 	A 	 	
SKE 	K bodu 25 (§ 15a) 
V odseku 4 považujeme lehotu 60 dní za zbytočne dlhú. Navrhujeme zjednotiť ju s lehotou uvedenou v odseku 3, t.j. na 30 dní. Neexistuje racionálny dôvod na diferenciáciu týchto lehôt. 	O 	A 	 	
SKE 	K bodu 28 (§ 16 ods. 4) 
Navrhované ustanovenie § 16 ods. 4 Exekučného poriadku má umožniť opätovné vymenovanie súdneho exekútora po jeho odvolaní najskôr po uplynutí troch rokov. Bolo by vhodné jasne upraviť vzťah medzi týmto ustanovením a navrhovaným § 228f (zahladenie disciplinárneho postihu), nakoľko takto nie je zrejmé, či osobu, ktorá bola odvolaná z funkcie exekútora na základe právoplatného disciplinárneho rozhodnutia o pozbavení úradu, možno ešte opäť vymenovať za exekútora. Ak by bol zámer predkladateľa umožniť opätovné vymenovanie, mala by sa päťročná lehota na zahladenie trestu prejaviť aj v ust. § 16 ods. 4 uvedením dlhšej lehoty „odstupu“ pre takúto osobu. 

 	O 	ČA 	Ustanovenie § 16 ods. 4 vhodne preformulované v súvislosti s uplatnenou zásadnou pripomienkou Generálnej prokuratúry SR. 	
SKE 	K bodu 31 (§ 16a ods. 2) 
Navrhujeme doplniť aj povinnosť odvolaného súdneho exekútora poskytnúť „technické nosiče dát“, nakoľko práve nemožnosť dispozície s programovým vybavením exekútorského úradu spôsobuje reálne problémy pri vykonávaní finančného súpisu stavu spisov, pretože relevantné údaje o pohybe finančných prostriedkov sú evidované nezriedka len v elektronickej forme. 	Z 	A 	 	
SKE 	K bodu 36 (§ 16c) 
Navrhujeme doplniť úpravu námietky zaujatosti člena kontrolnej komisie. V konkrétnom prípade sa môže stať, že člen komisie bude zaujatý, čo znemožňuje objektívne posúdenie činnosti preverovaného súdneho exekútora. 
Okrem toho navrhujeme doplniť splnomocnenie pre Slovenskú komoru exekútorov na vydanie vnútorného predpisu, ktorým komora upraví priebeh kontroly (lehoty, samotné zabezpečenie výkonu kontroly). 
 	Z 	ČA 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 15. mája 2013. Právna úprava doplnená v súlade s dohodou dosiahnutou na rozporovom konaní; rozpor odstránený. 	
SKE 	K bodu 42 (§ 36 ods. 8 až 11) 
Navrhujeme možnosť predĺžiť lehotu na poukazovanie čiastkových plnení, ako aj zvýšiť minimálnu sumu poukazovanej čiastky dohodou oprávneného a súdneho exekútora. Dôvodom sú poznatky z aplikačnej praxe, kedy pri malých sumách (tu je namieste subjektívne posúdenie oprávneného) sú náklady na vykonávanie úhrad (poplatky za platby – nezriedka cezhraničné, náklady spojené so zaúčtovaním platby atď.) pre oprávneného nadmieru zaťažujúce a je pre neho výhodnejšie, keď mu exekútor poukazuje vyššie sumy. 
Zároveň navrhujeme vypustiť navrhovaný odsek 11 ako nadbytočný, nakoľko disciplínu exekútora zabezpečujú iné ustanovenia (odsek 10; finančná kontrola). 
 	Z 	ČA 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 21. mája 2013. Rozpor odstránený. Text upravený v zmysle konsenzu dosiahnutého na rozporovom konaní. 	
SKE 	K bodu 45 (§ 58 ods. 6) 
Uvedený bod navrhujeme jednoznačne vypustiť, nakoľko predložené znenie odníma súdnemu exekútorovi možnosť akejkoľvek obrany proti výroku súdu o trovách exekúcie. 
Trovy exekúcie sú jediným príjmom súdneho exekútora a nepredstavujú len odmenu v bežnom zmysle tohto slova, ale predstavujú kapitál, ktorým exekútor financuje chod exekútorského úradu. Trovami exekúcie sa financuje vymožiteľnosť práva v jej vynucovacej fáze. Súdny exekútor nenahraditeľne plní úlohu štátu pri napĺňaní práva na súdnu a inú právnu ochranu. Koncepciu, podľa ktorej je aparát, zabezpečujúci nútený výkon exekučných titulov, financovaný z prostriedkov, získaných samotnou exekučnou činnosťou, zvolil štát. Podstatou tejto koncepcie je skutočnosť, že nútený výkon primárne nezaťažuje štátny rozpočet, ale účastníkov konania. Súdny exekútor nemá byť sponzorom súdneho systému. Jednostupňové rozhodovanie o tejto otázke by mohlo predstavovať existenčné ohrozenie súdneho exekútora. Argument predkladateľa materiálu o ustálenej judikatúre krajských súdov je zavádzajúci – naopak, rozhodnutia odvolacích súdov v otázke trov sú protichodné dokonca aj v rámci jednotlivých súdov. 
Cestu odbremeňovania opravných súdov vidíme v inom opatrení: zavedenie paušálnych odmien a paušálnych náhrad pri zastavení exekúcie, pri ktorom oprávnený, povinný aj súdny exekútor budú vopred poznať podmienky znášania trov konania pre prípad zastavenia exekúcie. 
 	Z 	N 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 21. mája 2013. SKE trvá na zásadnej pripomienke, rozpor nebol odstránený. 	
SKE 	K bodu 50 (§ 209 ods. 2) 
Navrhujeme nasledovné zmeny: 
1.) Nové znenie ust. § 209 ods. 2: „Ukončené spisy zostávajú u exekútora v exekútorskom archíve 10 rokov odo dňa ich uloženia (§ 211 ods. 1).“ 
2.) V § 211 ods. 1 za slová „exekútorského archívu“ doplniť slová: „sa pri evidencii a úschove spisov postupuje podľa kancelárskeho poriadku“. 

Odôvodnenie 

Ide o odstránenie protichodného znenia ust. § 209 ods. 2 EP so znením ust. § 211 ods. 1 EP. 
Už novelou zákona č. 32/2002 Z.z. ktorou sa menil a dopĺňal EP sa zmenil subjekt, ktorý vedie exekútorský archív a to zo súdu prvého stupňa na exekútora, sa mal tento rozpor odstrániť, pretože dodnes spôsobuje neprekonateľné problémy pri vyraďovaní a zničení archivovaných exekučných spisov. 
Zo záväznej informácie zaslanej SKE Ministerstvom vnútra SR č. SVS – 204 – 2007/00576 vydanej, podľa ust. § 16 ods. 1 písm. a zákona č. 395/2002 Z.z. vyplýva, že z činnosti exekútora nevznikajú registratúrne záznamy majúce trvalú dokumentárnu hodnotu čo znamená, že exekútorovi nevzniká povinnosť vypracovať registratúrny poriadok a registratúrny plán. 
Lehota uloženia exekučných spisov 20 rokov v archíve exekútora je príliš dlhá, v nadväznosti na skutočnosť, že exekučné spisy nemajú trvalú dokumentárnu hodnotu. Exekútorovi tým vznikajú každoročne značné náklady s ich archivovaním, ktoré nie sú samostatnou (paušálnou) odmenou ustanovenou vyhláškou č. 288/1995 Z.z. 
 	Z 	N 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 15. mája 2013. SKE ustúpila od zásadnej pripomienky; rozpor odstránený. Riešenie navrhované v zásadnej pripomienke bude predmetom úpravy Kancelárskeho poriadku pre súdnych exekútorov. 	
SKE 	K bodu 61 (§ 222) 
Navrhujeme vypustiť navrhovaný odsek 6, ktorým sa vylučuje rozklad proti rozhodnutiu ministra spravodlivosti o pozastavení výkonu funkcie exekútora. Ide o individuálny správny akt, pričom jedným zo základných práv dotknutého subjektu je možnosť domôcť sa svojich práv na príslušnom orgáne v rámci správneho konania, resp. na súde. Na vylúčenie možnosti podať rozklad v tomto prípade nevidíme dôvod, V praxi nejde o početné prípady, a prípadné podanie rozkladu oddiali právoplatnosť rozhodnutia o niekoľko týždňov. Rozhodnutie o pozastavení výkonu funkcie exekútora nie je urgentným rozhodnutím, pri ktorom by otázka právoplatnosti bola kruciálnou. 
Zároveň považujeme za potrebné precizovať dôsledky pozastavenie výkonu funkcie exekútora na jeho pracovnoprávne a daňové vzťahy. Z minulosti sú známe prípady, kedy po rozhodnutí súdu o neoprávnenosti pozastavenia výkonu funkcie exekútora nasledovali žaloby o náhradu škody a boli úspešné. 
 	Z 	N 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 15. mája 2013. SKE ustúpila od zásadnej pripomienky; rozpor odstránený.  	
SKE 	K bodu 62 (§ 222a ods. 3) 
Tá istá pripomienka, ako k bodu 61. 	Z 	N 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 15. mája 2013. SKE ustúpila od zásadnej pripomienky; rozpor odstránený.  	
SKE 	K bodom 62 a nasl. (§ 222a a nasl.) 
Nesúhlasíme s navrhovanou koncepciou disciplinárneho konania, a to tak pokiaľ ide o kreovanie disciplinárnych orgánov, ako aj pokiaľ ide o navrhované lehoty. 
Proklamovaný cieľ – zefektívniť disciplinárne konania – je jednoznačne možné dosiahnuť oveľa jednoduchšie: nahradením odvolacej disciplinárnej komisie súdnym prieskumom prvostupňového rozhodnutia disciplinárneho senátu. 
Dnešné aplikačné problémy pri kreovaní disciplinárnych senátov v rámci Disciplinárneho súdu SR by mali byť zdrojom poučenia, a nie inšpirácie. 
Nevidíme dôvod ani na predlžovanie subjektívnej lehoty na podanie disciplinárneho návrhu z 12 na 18 mesiacov. 
 	Z 	ČA 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 21. mája 2013. Rozpor bol odstránený. Text primerane upravený. Bude zachovaná súčasná subjektívna lehota na vyvodenie disciplinárnej zodpovednosti súdneho exekútora, pričom vo zvyšku pripomienky SKE na tejto netrvá.  	
Verejnosť 	Bodu 44. vlastného materiálu (§ 46 ods. 4) - rozpor z hmotným právom a dopad na štátny rozpočet 
1) Navrhované znenie odseku 4, písmeno b), c) je v rozpore so zákonným ustanovením § 330 z.č. 513/1991 Zb. v znení neskorších predpisov. V súčasnosti je významné delenie režimu zániku záväzkov z hľadiska ich úpravy Občianskym zákonníkom a Obchodným zákonníkom. Navrhované znenie nie je systémovým riešením otázky ale preferuje len započítavanie prijatých súm spôsobom ako ustanovuje § 566 ods. 2 z.č. 40/1964 Zb. v znení neskorších predpisov, pričom znemožňuje dlžníkom "určiť iný spôsob započítania ich úhrady", ktorú možnosť dávajú dlžníkom obidva kódexy. 

Zároveň navrhované znenie odseku 4 písmeno b), c) v režime obchodných záväzkových vzťahov bude mať NEGATÍVNY dopad aj príjmovú stránku štátneho rozpočtu na daniach z príjmu fyzických a právnických osôb. V prípade obchodných záväzkových vzťahov (v štádiu exekučného konania), ak veriteľ účtuje v systéme podvojného účtovníctva je každé plnenie prijaté v režime § 330 Obchodného zákonníka, pri absencii určenia dlžníka ako má byť toto plnenie započítané, automaticky započítané na príslušenstvo, t.j. celá vymožená suma započítaná na príslušenstvo pohľadávky predstavuje výnos, ktorý sa v plnej výške zahŕňa do základu dane veriteľa aj v prípade, ak istina pohľadávky nebola ešte uspokojená. 

Naopak v prípade aplikácie nového ustanovenia bude každé plnenie predstavovať plnenie istiny, t.j. vymožená suma bude predstavovať vymoženie istiny pohľadávky, pričom do základu dane sa toto plnenie nezahrnie až do momentu kedy výška vymožených súm nepresiahne istinu pohľadávky. 

Vzhľadom na reálnu súčasnú vymožiteľnosť pohľadávok v rozmedzí 20 - 40 % sa tak môže stať, že plnenia ktoré sú v súčasnosti výnosom veriteľa (nakoľko sú účtované na príslušenstvo pred vymožením istiny) a sú tak zahŕňané do základu dane po novelizácii v zmysle predloženého návrhu už nebudú. 

 	O 	N 	K tomu pozri vyhodnotenie zásadných pripomienok. 	
Verejnosť 	K bodu 44 (§ 46 ods. 3 až 6) dôvodovej správy - osobitná časť 
Dôvodová správa je v rozpore s navrhovaným znením § 46 ods. 5 nakoľko zásada pomerného uspokojovania pohľadávok v písmene c) a d) nie je nikde slovne vyjadrená. 

Text právnej normy by v tomto prípade mal byť jasný, zrozumiteľný pričom v súčasnom znení nie je v texte zákonodarcu jeho vôľa premietnutá. 	O 	A 	Osobitná časť dôvodovej správy primerane upravená, vypustené slová "a to pomerne". 	
Verejnosť 	Bodu 44. vlastného materiálu (§ 46 ods. 4 písm. c), d)) 
Nakoľko sa v obidvoch prípadoch jedná o pohľadávky toho istého subjektu (oprávneného) je nadbytočné uvedené delenie. Pri zachovaní znenia ods. 4 písm. a), b) (rozpor z § 330 Obchodného zákonníka) nebude mať úhrada pohľadávok v písm. c), d) žiadny reálny vplyv na celkovú výšku pohľadávky. Je len internou vecou oprávneného ako si poukázané plnenie započíta po tom ako už bude istina uhradená (výška príslušenstva - úrokov z omeškania sa už nebude meniť). Zároveň navrhované pomerné uspokojovanie pohľadávok v písm. c),d) je nadbytočným administratívnym zaťažovaním súdneho exekútora. 

Zároveň nie je v navrhovanom znení premietnutý úmysel zákonodarcu na pomerné uspokojovanie pohľadávok v písm. c),d) (toto je spomenuté len v dôvodovej správe.) 

Toto navrhované pomerné delenie výrazne sťaží výpočet a administratívne tak zaťaží súdneho exekútora bez reálneho výsledku a efektu na akýkoľvek aspekt exekučného konania. Pomer pohľadávok v písm c), d) sa totiž môže meniť v priebehu exekúcie najmä uplatňovaním trov právneho zastúpenia oprávneným za úkony právnej služby (v prípade zastúpenia právnym zástupcom) a tým pádom bude potrebné opätovne prepočítavať pomer medzi pohľadávkami v písm. c),d). 	O 	ČA 	K tomu pozri vyhodnotenie zásadných pripomienok. Dôvodová správa primerane upravená, slová "a to pomerne" vypustené. 	
Verejnosť 	Bodu 42. vlastného materiálu (§ 36 ods. 8) - obmedzenie lehoty na vyplatenie peňažných prostriedkov 
Horné ohraničenie lehoty na zasielanie peňažných prostriedkov oprávnenému a tak obmedzenie zmluvnej voľnosti je nadbytočným a nad rámec zámeru sledovaného novelizáciou obmedzuje oprávneného (veriteľa pohľadávky). 

Oprávnený ktorý vedie niekoľko tisíc exekučných konaní môže mať záujem o zasielanie peňažných prostriedkov v dlhších lehotách ako je stanovených 90 dní (napríklad až po úplnom vymožení, prípadne na písomnú výzvu) nakoľko v prípade aplikácie navrhovaného znenia by sa zdvojnásobil, prípadne strojnásobil počet úhrad, čo v konečnom dôsledku neprimerane zaťaží exekútora a aj oprávneného (prejaví sa to v zvýšenej potrebe administratívneho personálu) a v konečnom dôsledku aj povinného (bankové poplatky spojené s poukázaním platby znáša povinný). 

Nakoľko predkladaný materiál jasne stanovuje, že plnenie exekútorovi má rovnaké účinky ako keby povinný plnil oprávnenému, je obmedzovanie voľnosti oprávneného požadovať zasielanie platieb v lehote dlhšej ako 90 dní neprimeraným a neodôvodneným obmedzením. 	O 	N 	K tomu pozri vyhodnotenie zásadných pripomienok. 	
Verejnosť 	Bodu 44. vlastného materiálu (§ 46 ods. 5) 
Ustanovenie vymedzuje že na pohľadávku podľa § 46 ods. 4 písm. a) sa vždy z prijatej platby započíta najviac 24%. 

V ustanovení absentuje veta, že toto neplatí ak sú pohľadávky podľa § 46 ods. 4 písm. b),c) d) už uspokojené v celom rozsahu. 

Pri jazykovom výklade predkladaného znenia by sme došli k záveru, že na trovy exekútora nemožno započítať viac ako 24 % z prijatej platby aj v prípade, ak sú všetky ostatné pohľadávky už vymožené. V tomto prípade však celá prijatá platba musí byť započítaná na trovy exekútora. 	O 	A 	Znenie ustanovenia § 46 ods. 4 primerane preformulované. 	
Verejnosť 	K bodu 42. vlastného materiálu (§ 36 ods. 11): 
Podľa § 38 ods. 2 EP môže oprávnený podať návrh na vykonanie exekúcie, ak povinný dobrovoľne nesplní, čo mu ukladá vykonateľné rozhodnutie. Za danej situácie je teda zrejmé, že povinný je so svojim plnením v omeškaní a že oprávnený v čase podania návrhu na vykonanie exekúcie čaká na plnenie povinného (v lepšom prípade) rádovo mesiace. Nepochybným záujmom oprávneného je preto čo najrýchlejšie vymoženie toho, čo povinnému ukladá vykonateľný exekučný titul. Predmetom činnosti súdneho exekútora je podľa novo navrhovaného znenia § 2 ods. 1 Exekučného poriadku (EP) nútený výkon exekučných titulov. Cieľom exekučného konania je bezpochyby uspokojenie pohľadávky oprávneného, ktorá mu bola priznaná vykonateľným exekučným titulom a preto výkon exekučných titulov podľa § 2 ods. 1 EP neznamená nič iné, než to, že súdny exekútor má zabezpečiť, aby sa uskutočnené plnenie povinného dostalo k rukám oprávneného, a to ak (ako to najčastejšie je) ide o peňažné prostriedky, bezodkladne, najneskôr do 14 dní od ich prijatia, ako to exekútorovi ukladá navrhované znenie § 36 ods. 8. Ak ale exekútor oprávnenému peňažné prostriedky v zákonom ustanovenej lehote nepoukáže, jeho konanie je potrebné posudzovať prinajmenšom ako porušenie povinnosti orgánu verejnej moci urobiť úkon v zákonom ustanovenej lehote, prípadne ako iný nezákonný zásah do práv a právom chránených záujmov fyzických osôb a právnických osôb, čo je podľa § 9 ods. 1 zákona č. 514/2003 Z. z. o zodpovednosti za škodu spôsobenú pri výkone verejnej moci, klasifikované ako nesprávny úradný postup. Klasifikácia nepoukázania vymožených peňažných prostriedkov oprávnenému podľa navrhovaného znenia § 36 ods. 10 ako závažné disciplinárne previnenie exekútora nie je ani zďaleka postačujúca, pretože na strane oprávneného tu zavinením exekútora dochádza ku generovaniu priamej škody. Predmetné konanie exekútora, ako na to poukazujú známe reálne prípady, je ale možné v zmysle § 326 Trestného zákona posudzovať tiež aj ako úmyselné zadováženie si neoprávneného prospechu vykonávaním svojej právomoci spôsobom odporujúcim zákonu, prekročením svojej právomoci, alebo nesplnením povinnosti vyplývajúcej z jeho právomoci alebo z rozhodnutia súdu. Z pohľadu oprávneného je preto, vzhľadom na uvedené, neprijateľné, aby v prípade, že povinný splnil, čo mu ukladalo vykonateľné rozhodnutie, musel ešte sám vyvíjať ďalšiu aktivitu, aby donútil exekútora splniť jeho zákonnú povinnosť, ako sa to navrhuje v § 36 ods. 11. V navrhovanom znení § 36 ods. 11 sa súdu dáva (len) možnosť uložiť exekútorovi povinnosť poukázať peňažné prostriedky oprávnenému v lehote nepresahujúcej 14 dní, ale neukladá sa súdu ani žiadna lehota na vydanie takéhoto rozhodnutia. Navrhovaným znením § 36 ods. 11 sa takto nielenže exekútorovi, ktorý (v zmysle Ústavy SR) už nekoná v súlade so zákonom, poskytuje možnosť beztrestného oddialenia splnenia jeho zákonnej povinnosti, ale aj ochrana práv a právom chránených záujmov oprávneného sa odsúva na neurčito, pretože bez ustanovenej lehoty môže súd rozhodnúť aj o rok, dva, či o päť rokov. Navrhované ustanovenia § 36 ods. 10 a 11 navrhujeme úplne z návrhu novely zákona vypustiť a nahradiť ich väzbou na zákon č. 514/2003 a Trestný zákon, pretože pre oprávneného nemá význam výsledok disciplinárneho konania, vedeného voči exekútorovi jeho vlastnou, vo väčšine prípadov nie nestrannou, komorou. 	O 	N 	Navrhovaným ustanovením § 36 ods. 11 (po úprave znenia na základe výsledkov pripomienkového konania § 36 ods. 13) sa oprávnenému dáva možnosť, nad rámec vyvodenia disciplinárnej, príp. aj trestnoprávnej zodpovednosti súdneho exekútora domôcť sa na súde po vyjadrení exekútora vydania tzv. pokynového uznesenia, ktorým súd uloží exekútorovi 
povinnosť poukázať peňažné prostriedky oprávnenému v lehote nepresahujúcej 14 dní, čím oprávnený získa samostatný exekučný titul na plnenie. Prebiehajúce disciplinárne konanie nemá priamy vplyv na povinnosť poukázania prostriedkov. Z tohto dôvodu aj pre prípad potenciálneho úpadku je dôležité, aby oprávenný mal k dispozícii exekučný titul. 	
Verejnosť 	K bodu 44. vlastného materiálu (§ 46 ods. 4 písm. a)): 
Navrhované znenie § 46 ods. 4 písm. a) je v rozpore so samotným účelom zákona č. 233/1995 Z. z. o súdnych exekútoroch a exekučnej činnosti. Predmetom Exekučného poriadku (EP) je totiž exekučná činnosť, ktorej účelom je podľa § 2 ods. 1 EP vykonávanie núteného výkonu exekučných titulov, z čoho vyplýva, že prioritným cieľom exekučného konania je uspokojenie pohľadávky oprávneného. Exekučným titulom je vykonateľné rozhodnutie súdu alebo iné tituly podľa § 41 ods. 2 EP a ich disponentom je oprávnený. Oprávnený v návrhu na vykonanie exekúcie v zmysle § 39 ods. 1 EP okrem iného vymedzuje aj VYMÁHANÝ NÁROK, ktorého súčasťou môže byť aj príslušenstvo vymáhanej pohľadávky a oprávneným vynaložené trovy. Podľa § 44 ods. 2 EP súd preskúma žiadosť o udelenie poverenia na vykonanie exekúcie, návrh na vykonanie exekúcie a exekučný titul a do 15 dní písomne poverí exekútora, aby vykonal exekúciu. Poverenie na vykonanie exekúcie obsahuje podľa § 44 ods. 6 podľa písm. e) aj označenie vymáhaného nároku, teda peňažnej sumy (alebo iného nároku), ktorú oprávnený v návrhu na vykonanie exekúcie sám označil za vymáhaný nárok. Uznesenie Najvyššieho súdu SR z 22. 11. 2010, sp. zn. 3 M Cdo 12/2009 ustálilo, že: „Za vymáhanú sumu je treba považovať peňažnú sumu uvedenú v poverení na vykonanie exekúcie.“ Podľa § 46 ods. 1 EP sa exekútor poverený vykonaním exekúcie postará o jej vykonanie. Podľa § 47 ods. 1 písm. a) EP EXEKÚTOR poverený vykonaním exekúcie UPOVEDOMÍ POVINNÉHO ... o začatí exekúcie, ... a O PREDBEŽNÝCH TROVÁCH EXEKÚCIE a POVINNÉHO VYZVE, ABY USPOKOJIL POHĽADÁVKU OPRÁVNENÉHO alebo aby do 14 dní od doručenia upovedomenia o začatí exekúcie vzniesol námietky podľa § 50 EP. Podľa § 48 EP Upovedomenie o začatí exekúcie musí podľa písm. d) obsahovať aj označenie vymáhaného nároku, teda toho, čo je uvedené v poverení na vykonanie exekúcie. Z vyššie uvedeného teda logicky vyplýva, že trovy exekútora nemôžu byť obsiahnuté v exekučnom titule, ani v poverení na vykonanie exekúcie a nemôžu preto byť ani súčasťou vymáhaného nároku, pričom treba podotknúť, že ani oprávnený ani súd nemôžu pred samotným začatím exekúcie poznať výšku trov. Podľa § 47 ods. 3 EP ďalej platí, že ak povinný uhradí pohľadávku po začatí exekučného konania skôr, ako mu uplynie lehota na podanie námietok (14 dní), až potom má exekútor nárok na náhradu trov konania vo výške ustanovenej osobitným predpisom (vyhláška 288/1995 Z. z.), a to v rovnakom rozsahu ako v prípade upustenia od vykonania exekúcie, teda 10 % výšky vymoženej pohľadávky ako odmena plus náhrada výdavkov a náhrada za stratu času v rozsahu ich skutočnej výšky v čase vydania upovedomenia o začatí exekúcie (§ 201 ods. 1 EP). Upovedomením podľa § 47 ods. 1 písm. a) EP má teda exekútor povinného len upovedomiť o predbežnej výške trov exekúcie a nie je teda oprávnený vyzvať ho na ich úhradu, takáto výzva nie je explicitnou náležitosťou upovedomenia, ale na druhej strane je takáto výzva v súčasnosti bežnou nezákonnou praxou niektorých exekútorov. Exekútor má podľa rovnakého ustanovenia EP povinného vyzvať, aby do 14 dní uspokojil zatiaľ len pohľadávku oprávneného a povinný preto nemusí predbežne vyčíslené trovy exekúcie vôbec uhrádzať. Exekútor je pritom orgánom verejnej moci a preto v zmysle Ústavy SR môže konať len v súlade so zákonom a nemôže teda pri svojej činnosti uplatňovať svojvoľné postupy, ku ktorým mu zákon nedáva kompetencie. Pred skončením exekúcie má exekútor možnosť uplatniť postup podľa § 197 ods. 2 EP, podľa ktorého exekútor môže požadovať primeraný preddavok na odmenu a na náhradu hotových výdavkov od oprávneného, ale nie od povinného. Úhradu trov exekúcie si exekútor zabezpečí zákonným postupom podľa usmernenia bývalého Daňového riaditeľstva SR - Daňové povinnosti exekútora z februára 2005 (http://www.drsr.sk/drsr/slovak/poskytovanie_informacii/zovseobecnene_informacie/data/exepov.pdf), podľa ktorého má exekútor povinnosť vyhotoviť doklad, ktorým požaduje úhradu za výkon exekučnej činnosti. Takýto doklad má exekútor, ako platiteľ dane z pridanej hodnoty, v zmysle § 71 ods. 1 zákona č. 222/2004 Z. z. o DPH, vyhotoviť povinne pri každom dodaní svojej služby. Doklad, ktorým exekútor požaduje úhradu od povinného sa pritom považuje za faktúru v zmysle § 71 zákona o DPH a ods. 2 tohto paragrafu taxatívne stanovuje, čo musí takýto doklad obsahovať. Z dokumentu Daňového riaditeľstva SR takto jasne vyplýva, že exekútor môže žiadať úhradu trov exekúcie len vyhotovením riadneho dokladu, ktorý obsahuje všetky predpísané náležitosti a tento doručí povinnému po uspokojení pohľadávky oprávneného. Ak exekútor, ako platiteľ dane z pridanej hodnoty takýto postup pri dodaní služby pre zdaniteľnú osobu neuplatní, zjavne tým z jeho strany dôjde k porušeniu § 71 ods. 1 zákona č. 222/2004 Z. z. o DPH. Napokon podľa § 203 EP platí aj to, že ak sa exekúcia zastaví z dôvodu, že majetok povinného nestačí ani na úhradu trov exekúcie, znáša ich oprávnený a že ak sa exekúcia zastaví z dôvodu, že na majetok povinného bol vyhlásený konkurz, nevyhnutné trovy exekúcie znáša oprávnený a súd bez zbytočného odkladu na návrh exekútora rozhodne o ich výške. 
Zohľadniac všetko doposiaľ uvedené je teda možné povedať, že už v súčasnosti platná právna úprava EP a súvisiacich právnych predpisov umožňuje zákonnými postupmi uspokojiť pohľadávku oprávneného, aj zabezpečiť úhradu trov exekútorovi a dáva tak aj dostatok možností na nápravu terajšieho neutešeného stavu pri výkone exekučnej činnosti. Primárnym účelom výkonu exekučnej činnosti nie je zabezpečenie príjmov exekútorom, ale uspokojenie pohľadávok oprávnených a preto tu vyvstáva pochybnosť, či pripomienkované ustanovenie § 46 ods. 4 s postavením trov exekútora na prvé miesto v postupnosti členenia prijatých alebo vymožených plnení povinného, je výtvorom ministerstva v snahe riešiť „dávnejšie identifikované problémy“, alebo „príspevkom“ samotnej exekútorskej komory. Navrhované znenie § 46 ods. 4 písm. a) je pokusom o legalizáciu terajších nezákonných postupov niektorých exekútorov, keď aj vymožené istiny pohľadávok vydávajú za svoje trovy a oprávnený tak prichádza o prostriedky priznané mu vykonateľným rozhodnutím príslušného orgánu. Predmetné navrhované znenie § 46 ods. 4 písm. a) navrhujeme preto z novely zákona celkom vypustiť. 
 	O 	N 	K tomu pozri vyhodnotenie zásadných pripomienok. 	
Verejnosť 	Bodu 44. vlastného materiálu (§ 46 ods. 4) 
Toto navrhované ustanovenie znevýhodní veriteľov pohľadávok z obchodných záväzkových vzťahov. 

Ak veriteľ bude vymáhať svoju pohľadávku (režim obchodného práva) mimo exekúcie dostane viac (ak dlžník neurčí že jeho platby sa majú započítať na istinu) ako keby pohľadávku vymáhal exekútor, lebo tam bude len možnosť každú platbu započítať iba na istinu a až po úhrade istiny na úrok z omeškania. 

Príklad režim ObZ: 

dlžná suma: 10000 EUR 
úrok z omeškania 10 % p.a. 
dĺžka omeškania 2 roky 

platba 10000 EUR od dlžníka v režime obchodného práva sa započíta (ak dlžník neurčí inak) vo výške 2000 EUR na úrok z omeškania a v sume 8000 EUR na istinu. 

Dlžná suma po úhrade: 

2000 EUR na istine 
úrok z omeškania plynie stále ďalej vo výške 10 % p.a. zo sumy 2000 EUR 

Príklad režim OZ: 

dlžná suma: 10000 EUR 
úrok z omeškania 10 % p.a. 
dĺžka omeškania 2 roky 

platba 10000 EUR od dlžníka v režime OZ sa započíta (ak dlžník neurčí inak) vo výške 10000 EUR na istinu. 

Dlžná suma po úhrade: 

2000 EUR na úrokoch z omeškania, pričom suma je konečná a ďalej sa nezvyšuje 

Nakoľko návrh počíta len s režimom započítavania len podľa OZ, veriteľ najmä pri väčších pohľadávkach a pri predpoklade splátok (nie jednorazovej úhrady) bude preferovať všetky možné mimo exekučné spôsoby vymáhania pohľadávok, osobné návštevy a iné nežiadúce zákonom neaprobované spôsoby. 

Jednoznačne je potrebné do návrhu zákona doplniť aj možnosť započítavať prijaté platby tak ako to upravuje obchodný zákonník s tým, že oprávnený bude povinný oznámiť súdnemu exekútorovi či záväzkový vzťah z ktorého vznikla pohľadávka je v režime OZ alebo ObZ. Ak takéto oznámenie najneskôr v návrhu na vykonanie exekúcie neurobí bude sa aplikovať režim OZ. 
 	O 	N 	K tomu pozri vyhodnotenie zásadných pripomienok. 	
Verejnosť 	k bodu 16, 20, 24, 42, 44, 51, 243b 
K návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa Exekučný poriadok predkladám nasledovné pripomienky: 

k bodu 16: Navrhovaný minimálny limit poistného plnenia je neprimeraný s ohľadom na množstvo exekučných konaní a výšky vymáhaných nárokov. 
Doporučujem napr. preformulovať, že poistné plnenie na jednu (každú) poistnú udalosť musí byť minimálne v sume 300.000,- EUR. 
Nie je možné pri činnosti exekútora (súdneho exekútora) postupovať rovnako ako napr. pri advokátoch. 

k bodu 20: Slovo "vyplatí" navrhujem nahradiť slovom" poukáže" alebo "uhradí" 
Na konci poslednej vety doporučujem pripojiť tieto slová"vzniknuté v exekučnom konaní, v ktorom boli uložené peňažné prostriedky vymožené" 
Inak je možné, že z prostriedkov na tomto účte budú uspokojeované trovy akéhokoľvek exekučného konania. 

k bodu 24: Navrhujem, aby exekútorsky úrad musel byť prístupný 5 pracovných dní v týždni minimálne 6 hodín denne. 
V tejto súvislosti doporučujem zosúladiť návrh s právnosu úpravou týkajúcou sa činnosti správcu (zákon č. 8/2005 Z.z. a súvisiaca vyhláška) 
Zároveň doporučujem, aby bol exekútor počas úradných hodín povinný zabezpečiť aj umožnenie nazerania do spisu ako základného práva účastníka 
exekučného konania. 

k bodu 44: navrhujem, aby za určitú odmenu exekútorovi bolo možné podať vyúčtovanie aj viackrát ročne. 
Samotné vyúčtovanie bez prehľadu o uskutočnených úkonoch je neefektívne a niekedy aj zbytočné. Oprávnený z vyúčtovania nebude mať napr. okrem informácie o tom, že nebolo nič vymožené, žiadnu vedomosť o tom, či exekútor si riadne plní svoje povinnosti a či vôbec robí nejaké úkony. 
Doporučujem preto doplniť, že vyúčtovanie musí obsahovať aj stručný púrehľad úkonov vykonaných exekútorom (dátum a stručný opis úkonu) 

Zároveň doručujem do zákona doplniť povinnosť exekútora vykonávať úkony smerujúce k zisteniu a zabezpečeniu majetku povinného a k vymoženiu pohľadávky. 
Doporučujem v § 34 zákona doplniť povinnosť súčinnosti tretích osôb , ktoré by na základe žiadosti exekútora sa mali vyjadriť aj k prípadným úkonom týkajúcim sa majetku povinného v posledných troch rokov. 

AJ keď to očividne nie je cieľom tejto novely, je rovnako tak potrebné zaviesť prísnejšie sankcie za neplnenie povinnosti poskytnúť súčinnosť zo strany tretích osôb a nevyhovenie výzve exekútora zo strany povinného a prípadne zaviesť nejaké lehoty pre exekútorov na uskutočnenie nejakých úkonov + zaviesť demonštartívny vypočet úkonov, ktoré exekútior musí v konaní uskutočniť (prípadne naviazať na dohodu s oprávneným - z hľadiska trov).Prípadne prepojiť konania o odprovateľnosť právnych úkonov priamo s exekučným konaním (akj keď by bolo komplikované zaviesť nový systém) 

Základným problémom exekučných konaní a tým aj vymožiteľnosti práva v SR nie sú totiž veci týkajúce sa statusu exekútorov a určenie lehôt, v ktorých sa majú prostriedky poukázať oprávnenému a pod. 
Oprávnený v exekučných konaniach sú často bezmocí pri exekučných konaniach, kedy zo strany exekútorov niekedy zo subjektívnych, ale často aj objektívnych dôvodov nedochádza k realizácii úkonov smerujúcich k vymoženiu pohľadávky (zistenie majetku, zabezpečenie majetku a vymoženie pohľadávky). Exekučné konanie je u nás zdĺhavé, neefektívne. 
Oprávnený častokrát nemá záujem exekučné konanie ani len začať, (okrem prípadov, keď má povinný vo vlastníctve nehnuteľnosť), nakoľko má obavy z toho, že bv konečnom dôsledku bude len platiť trovy exekúcie, nakoľko konanie bude zastavené pre nemajetnosť, hoci z exekučného spisu nemusí byť otázka nemajetnosti jednoznačne preukázaná. 

Aj keď nepredpokladám, že sa mi podarí niečo ovplyvniť (a preto ani nepopisujem veľmi niektoré detaily), bol by som rád, keby si tieto pripomeinky aspoň prečítal a zamyslel sa nad nimi subjekt, ktorý má možnosť v danom smere pokúsiť sa o zmenu. 

Viliam Vaňko, Bánovce nad Bebravou 	O 	N 	Predkladateľ považuje navrhovanú právnu úpravu za dostatočnú. 
Časť pripomienok presahuje rámec návrhu tohto zákona a bude predmetom úpravy nadväzujúcej procesnej novely Exekučného poriadku.  	
Verejnosť 	Čl. I bod 3 § 5a odsek 2 
"Ten, kto nevykonáva na základe zákona nútený výkon exekučných titulov, 
nie je oprávnený označovať svoju činnosť ako „výkon rozhodnutia“, 
„exekúcia“ alebo „exekučná činnosť“, používať tvary slov od nich 
odvodené, ani iné označenie spôsobilé vyvolať nebezpečenstvo zámeny s 
uvedenými označeniami.“. 

Podľa nás existuje možnosť že časť vety za čiarkou "používať tvary slov 
od nich odvodené" by sa mohla vykladať tým spôsobom, že sa vzťahuje aj 
na veriteľa ktorý dlžníkovi napíše napr. výzvu v zmysle "dáme vás na 
exekúciu", "váš dlh sa stane predmetom exekučnej činnosti", "navrhneme 
exekúciu vášho záväzku". To môže byť považované za spôsobilé vyvolať 
nebezpečenstvo zámeny a neopodstatnene by to zasahovalo do práv veriteľa 
používať v komunikácii s dlžníkmi aj odkaz na Exekučný poriadok alebo 
citovať jeho ustanovenia, ak samozrejme nejde o situáciu keď sa osoba 
oslovujúca dlžníka skutočne snaží vyvolať dojem, že je exekútorom alebo 
že disponuje oprávneniami exekútora, aj keď ním nie je. 

Navrhovali by sme buď formuláciu: 

"Ten, kto nevykonáva na základe zákona nútený výkon exekučných titulov, 
nie je oprávnený označovať svoju činnosť ako „výkon rozhodnutia“, 
„exekúcia“ alebo „exekučná činnosť“, ani používať iné označenie 
spôsobilé vyvolať nebezpečenstvo zámeny s uvedenými označeniami.“. 

alebo 

Ten, kto nevykonáva na základe zákona nútený výkon exekučných titulov, 
nie je oprávnený označovať svoju činnosť ako „výkon rozhodnutia“, 
„exekúcia“ alebo „exekučná činnosť“, používať tvary slov od nich 
odvodené, ani iné označenie spôsobilé vyvolať nebezpečenstvo zámeny s 
uvedenými označeniami. To sa netýka veriteľa alebo osoby konajúcej v 
jeho mene alebo na jeho účet informujúceho dlžníka alebo osobu 
zabezpečujúcu splnenie záväzku o ustanoveniach Exekučného poriadku alebo 
iného všeobecne záväzného právneho predpisu a o právach veriteľa pri 
vymáhaní pohľadávky. “. 	O 	N 	Je rozdiel medzi avizovaním uplatnia práva a hrozbou výkonu práva zo strany osoby, ktorej nesvedčia verejnomocenské oprávnenia na výkone exekučnej činnosti. 	
Verejnosť 	 
Pripomienky k návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon 
NR SR č. 233/1995 Z. z. o súdnych exekútoroch 
a exekučnej činnosti ( Exekučný poriadok ). 

K bodu 20 (§ 12 ods. 4): 

1.) Zmeniť navrhované znenie ust. § 12 ods. 4 prvá veta a nahradiť ho novým znením: Peňažné prostriedky, ktoré exekútor prijal pri výkone exekučnej činnosti, je exekútor povinný ukladať na osobitný bankový účet alebo v depozitnej pokladni bezodkladne po tom, čo mu boli zaplatené. Peňažné prostriedky poukáže exekútor v lehote ustanovenej v § 23a ods. 8; to neplatí v prípade zloženia zábezpeky ( § 142 ods. 1 ). 

Odôvodnenie : 

Niet žiadneho rozumného dôvodu prečo by exekútor nemohol ukladať prijaté peňažné prostriedky platené exekútorovi do depozitnej pokladne na úrade alebo mimo neho ( v rámci súčinnosti a doručovania ). Exekútor prijaté prostriedky v hotovosti môže v súčasnosti vložiť na osobitný účet, čím v tomto prípade je navrhovaná úprava nadbytočná, nakoľko ich vložením na osobitný účet platí navrhovaná úprava ustanovená v § 36 ods. 8 EP. Táto úprava sa prakticky týka len peňažných prostriedkov platených v hotovosti, ktoré nebudú vložené na osobitný účet, ale zostávajú v depozitnej pokladni exekútora. Aj v tomto prípade bude mať prednosť navrhované znenie ustanovenia § 36 ods. 8 EP a preto nie je potrebné sprísňovať jednoznačne upravenú lehotu na poukázanie ( vyplatenie ) peňažných prostriedkov oprávnenému. 

K bodu 29 (§ 16 ods. 7): 

2.) Navrhované nové znenie ust. § 16 ods. 7 vypustiť. Zmeniť doterajšie znenie 4 vety 
§ 16 ods. 6, a nahradiť ho novým znením, ktoré znie : Náhradník exekútora 
vykonáva exekučnú činnosť vo svojom mene a v konaniach pokračuje na základe 
pôvodného poverenia, až do dňa doručenia rozhodnutia súdu, ktorým poverí 
vykonaním exekúcie náhradníka ( § 44 ods. 9 ). 

Odôvodnenie : 

Náhradník exekútora je povinný bezodkladne zabezpečiť výkon exekúcie v neukončených exekučných konaniach na základe prevzatých exekučných spisov exekútora, ktorému výkon funkcie exekútora zanikol ( § 16a ods. 1 a 4 ), resp. náhradník exekútora je povinný vysporiadať plnenia, ktoré vymohol exekútor, ktorému výkon funkcie exekútora zanikol ( § 16a ods. 5 a 6 ). K tomu, aby mohol úspešne pokračovať v exekúcii v prospech oprávneného je nevyhnutné, aby mal k dispozícii pôvodné poverenie na vykonanie exekúcie. Len na základe pôvodného poverenia môže náhradník realizovať lustrácie majetku povinného ( súčinnosť podľa § 34 EP ). Náhradník postupuje v neukončených exekučných konaniach na základe finančného vyúčtovania exekučných spisov, ktoré prevzal protokolárne za účasti SKE a to podľa ich obsahu ( § 16a ods. 1, 2, 3 EP ), resp. pokračuje v nich až na základe vykonanej rekonštrukcie spisov ( § 208 ods. 1 až 3 EP ). Náhradník pokračuje vo vykonávaní exekúcie primerane podľa zákonnej úpravy inštitútu „ zástupca exekútora “ ( § 17, § 18 EP ). Náhradník exekútora je povinný zabezpečiť kontinuálne pokračovanie v neukončených exekučných konaniach, pretože zmena z pôvodného exekútora na iného exekútora nemôže byť na ujmu oprávneného. Rovnako sa postupuje aj v prípade vylúčenia exekútora podľa § 30 EP, čo upravuje § 60 písm. a) EP . Pôvodný exekútor v zmysle § 60 písm. d) EP je povinný vrátiť poverenie súdu, pričom súd následne poverí rozhodnutím exekútora, ktorým je v tomto prípade náhradník exekútora. V oboch prípadoch je preto potrebné zo zákona zabezpečiť pokračovanie v neukončených exekučných konaniach ( pri náhradníkovi, ako i pri vylúčení exekútora z vykonávania exekúcie ), čomu by bránilo bezodkladné vrátenie poverenia, bez ktorého nemôže náhradník exekútora ani len vykonať lustrácie majetku povinného, resp. vykonať zabezpečovacie úkony ( napr. blokácia na DI, záložné právo na nehnuteľnosti nezapísanej v katastri nehnuteľnosti zexekvovanej podľa ust. § 173 ods. 3 EP ). Okrem toho platí bezvýhradne priorita ustanovená v § 36 ods. 2 druhá veta, resp. ods. 7 EP, že exekútor ( či už pôvodný, náhradník, zástupca, nástupca alebo ten, ktorého súd poveril vykonávaním exekúcie po vylúčení pôvodného exekútora ), môže začať vykonávať exekúciu až udelením poverenia ( § 36 ods. 2 druhá veta v spojení s § 44 ods. 6 EP ). Poverenie alebo rozhodnutie súdu, v ktorom súd poverí exekútora vykonaním exekúcie je preto nevyhnutnou zákonnou podmienkou, bez ktorej nemôže vykonávať exekúciu exekútor. V prípade zmeny exekútora na návrh oprávneného podľa ust. § 44 ods. 8 a 9 EP, súd priamo v rozhodnutí o zmene exekútora poverí vykonaním exekúcie exekútora, ktorého navrhol oprávnený. Vo všetkých prípadoch zmeny pôvodného exekútora na nového exekútora platí, že nový exekútor pokračuje v neukončených exekučných konaniach len na základe pôvodného poverenia alebo rozhodnutia súdu v ktorom exekútora poverí pokračovaním v exekúcii a to z dôvodu zabezpečenia kontinuity exekučného konania. Navrhovaným znením sa stráca zmysel, účel a opodstatnenie inštitútu náhradníka, ktorý zabezpečuje tým fakticky len administratívne úkony spojené so zmenou exekútora alebo zastavením exekúcie, pričom základným obsahom toho inštitútu je pokračovanie v neukončených exekučných konaniach. 

K bodu 30 (§ 16 ods. 8 a 9:) 

3.) Vypustiť navrhované ustanovenia § 16 ods. 8 a 9 EP. 

Odôvodnenie : 

Predmetné ustanovenia nekorešpondujú s právnou úpravou ustanovenou v § 16 EP ( viď aj odôvodnenie uvedené navrhovanému ustanoveniu § 16 ods. 7 EP ), pričom znevýhodňujú oprávneného ďalšími úkonmi len preto, že v exekučnom konaní má pokračovať náhradník exekútora, okrem toho sa neprimerane zaťažia súdy rozhodovaním o zmene exekútora. Nárok na zmenu exekútora ustanovený v § 44 ods. 8 EP je právom oprávneného, o ktorom rozhoduje podľa svojej vôle a úvahy len oprávnený. Nie je možné zaviazať zákonnou úpravou oprávneného na zmenu exekútora len preto, že došlo k zániku výkonu funkcie exekútora. EP upravuje tieto právne skutočnosti dostatočne, tak pri vylúčení exekútora ( § 30 EP ), ako i v prípade zastupovania exekútora ( § 17, § 18, § 19 EP ), v prípade náhradníka ( § 16 ods. 6,7 v spojení s § 16a EP ), ale i nástupcu ( § 16 ods. 8 EP ). Zánik výkonu funkcie exekútora, preto nemôže byť na ujmu oprávneného ( ani povinného ), pretože oprávnený podal na základe svojho dispozičného práva návrh na vykonanie exekúcie podľa ust. § 36 ods. 1 a 2 EP s tým, aby mu bolo v jeho prospech vykonané peňažné resp. nepeňažné plnenie. Nie je potrebné vyzývať oprávneného v priebehu vykonávania exekúcie na ďalšie nadbytočné úkony len z dôvodu zániku výkonu funkcie exekútora na to, aby podal návrh na zmenu exekútora. Exekučný poriadok jednoznačne upravuje, že v exekučnom konaní pokračuje náhradník, preto nie je žiaden rozumný dôvod, prečo má náhradník v lehote 3 mesiacov od prevzatia exekučných spisov vyzvať oprávnených, aby podali návrh na zmenu exekútora. Toto právo je dispozičným právom oprávneného, tak počas vykonávania exekúcie pôvodným exekútorom, ako i počas vykonávania exekúcie náhradníkom exekútora. Ust. § 44 ods. 8 EP to rieši generálne. Toto dispozičné právo nie je možné prelomiť novým znením ust. § 16 ods.8 a 9 EP, pretože to mení podstatne inštitút náhradníka ( účel a podstata ), ktorý EP upravuje jednoznačne. Oprávnený sa môže kedykoľvek rozhodnúť na podanie návrhu na zmenu exekútora, teda aj vtedy, ak v exekúcii pokračuje náhradník exekútora. 

Náhradník exekútora by takto bol povinný v lehote troch mesiacov od prevzatia exekučnej agendy od pôvodného exekútora ( môže to byť aj niekoľko tisíc exekučných spisov ) vyzvať oprávnených v neukončených exekučných konaniach, aby podali návrh na zmenu exekútora ( technicky možné ). Ak oprávnený na oznámenie exekútora podá návrh na zmenu exekútora ( na náhradníka alebo na iného exekútora ), je povinný tieto zaslať exekútor súdu, aby vo všetkých ( opäť to môže byť aj niekoľko tisíc návrhov ) neukončených exekučných konaniach rozhodol o zmene exekútora, čo vyvolá zbytočné zaťaženie súdov. Ak oprávnený nepodá návrh na zmenu exekútora ( tiež niekoľko tisíc ), podá návrh na zastavenie exekúcie náhradník, čo aj v tomto prípade zaťaží súdy. Vyššie uvedené ustanovenie ( §16 ods. 9 ) nemôže byť na ujmu oprávneného ( zastavenie exekúcie, ak nepodá oprávnený návrh na zmenu exekútora , aj keď trovy bude v konečnom dôsledku znášať povinný podľa ust. § 201 ods. 1 EP ). Tento postup poškodzuje najmä exekútora, pretože ak povinný nemá žiaden majetok, je takéto rozhodnutie nevykonateľné. Tento postup je aj v priamom rozpore so znením ust. § 203 ods. 2 prvá veta EP, t.j. že ak povinný nemá majetok, ktorý by postačoval aspoň na uspokojenie trov exekúcie, uhrádza ich oprávnený. Úmysel rozhodnúť pri trovách exekúcie po zániku výkonu funkcie exekútora inštitútom zmeny exekútora nie je dostatočne premietnutý v navrhovanej právnej úprave ust. § 16 ods. 8 a 9 EP, pretože týmto postupom dochádza k zbytočnému zaťaženiu súdov, pričom oprávnený má zabezpečené zo zákona pokračovanie v exekučnom konaní náhradníkom a ak sa rozhodne, môže sám z vlastnej iniciatívy podať kedykoľvek návrh na zmenu exekútora ( aj náhradníka ) podľa ust. § 44 ods. 8 EP. Rovnako vyčíslenie trov exekúcie vynaložených do dňa zániku výkonu funkcie exekútora vykoná náhradník resp. exekútor ktorému výkon funkcie exekútora zanikol a následne aj súd v rozhodnutí len preto, že oprávnený podá návrh na zmenu exekútora, pričom sa neuplatní právna úprava ustanovená v § 44 ods. 8 a 9 EP, podľa ktorej sa iba vypočítajú trovy exekúcie ako pri zastavení. Súdom priznané trovy exekúcie budú považované za trovy exekúcie, ktoré má síce uhradiť oprávnený, ale zároveň budú tieto účelne vynaloženými trovami exekúcie ( § 200 ods. 1 EP ), na ktoré má oprávnený nárok na ich úhradu od povinného, pretože boli vynaložené v súvislosti s exekučným konaním ( napriek tomu že návrh na zmenu podáva oprávnený ). V tomto prípade sa však zabudlo na povinného, ktorý bude musieť uhradiť nielen vynaložené trovy exekúcie exekútorom do dňa zániku výkonu funkcie exekútora, ale aj ďalšie trovy, ktoré v tejto súvislosti vzniknú ( trovy advokáta v prípade zastupovania oprávneného, poštovné, trovy odvolacieho konania, atď ), ktoré bude v končenom dôsledku znášať povinný ( viď navrhované znenie ust. § 16 ods. 8 EP ). Povinný ( najmä sociálne prípady ) nemôže byť poškodený ďalšími trovami exekúcie len z dôvodu, že pôvodnému exekútorovi zanikol výkon funkcie exekútora, ako i preto, že z tohto titulu vznikli nové trovy z ďalších konaní, čo spôsobí zvýšenie trov exekúcie povinnému v zbytočnom ( duplicitnom konaní ). Týmto postupom sa fakticky rozhodne iba o výške trov exekúcie u pôvodného exekútora, ktoré vynaložil do dňa zániku výkonu funkcie exekútora, čo nadmieru zaťaží súdy, náhradníka exekútora, a poškodí povinného a môže poškodiť resp. zaťažiť aj oprávneného, napriek dostatočnej súčasne platnej zákonnej úprave. 

Najdôležitejším dôvodom vypustenia navrhovaných znení ust. § 16 ods. 8 a 9 EP je však daňový a účtovný aspekt. Už právny aspekt uvedený vyššie rozporuplne rieši nárok na trovy exekúcie exekútora, ktorému výkon funkcie exekútora zanikol ( vynaložené hotové výdavky a strata času, paušálna odmena, časová odmena resp. podielová odmena z už vymoženej pohľadávky ). Rozporuplne preto, že trovy exekúcie si uplatňuje exekútor, ktorému výkon funkcie exekútora zanikol u náhradníka a následne o tých istých trovách exekúcie bude rozhodovať aj súd. Tento problém je možné vyriešiť zákonnou úpravou, len vtedy, ak aby zohľadňovala nielen súčasnú právnu úpravu EP ( právny aspekt ), ale ak by zohľadňovala najmä daňový a účtovný aspekt. Rozhodujúcim je daňový a účtovný aspekt, najmä ust. § 67 ods. 10 zákona č. 563/2009 Z. z. o správe daní ( daňový poriadok ), v spojení s ust. § 81 ods. 2, 5, 6, 7 a násl. zákona č. 222/2004 Z. z. o dani z pridanej hodnoty ( zrušenie registrácie na DPH, ak bol pôvodný exekútor platiteľom DPH ). V prípade, ak zanikne výkon funkcie exekútora smrťou, musia podať daňové priznanie dedičia do troch mesiacov po skončení posledného zdaňovacieho obdobia ( § 83 ods. 3 zákona č. 222/2004 Z. z. ). V prípade, že exekútorovi zanikol výkon funkcie exekútora inak ako smrťou, podáva bývalý exekútor daňové priznanie DPH po nadobudnutí právoplatnosti rozhodnutia o zrušení registrácie, v ktorom určí daňový úrad deň kedy prestal byť bývalý exekútor platiteľom DPH ( § 81 ods. 5 až 9 zákona č. 222/2004 Z. z. ). V prípade, ak exekútorovi zanikne výkon funkcie exekútora ( nie úmrtím ), postupuje bývalý exekútor podľa ust. § 49 ods. 6 zákona č. 595/2003 Z. z. tak, že podá daňové priznanie do troch kalendárnych mesiacov po uplynutí zdaňovacieho obdobia ( § 49 ods. 2 zákona č. 595/2003 Z. z. ). 

Ak zanikne výkon funkcie exekútora smrťou exekútora postupuje sa podľa ust. § 49 ods. 4 zákona č. 595/2003 Z. z., podáva daňové priznanie dedič, alebo ten ktorému to vyplynie z dohody dedičov, ak sa nedohodnú dedičia , tak daňové priznanie podáva dedič , ktorého určí správca dane. Daňové priznanie sa podáva do troch mesiacov po smrti daňovníka, ak dedič nepodá žiadosť o predĺženie lehoty na podanie daňového priznania, tak najneskôr do 15 dní pred uplynutím lehoty na podanie daňového priznania ( 3 mesiace od smrti exekútora ). Okrem toho je povinný oznámiť exekútor, ktorému výkon funkcie exekútora zanikol, alebo dedič správcovi dane podľa ust. § 49a ods. 6 zákona č. 595/2003 Z. z. skutočnosť, že bola ukončená činnosť a zároveň požiadať o zrušenie registrácie na daň z príjmov a daň zo závislej činnosti ( zamestnanci ). Podľa ust. § 17 ods. 8 písm. a) a ods. 9 zákona č. 595/2003 Z. z. do základu dane vstupujú u exekútora ktorému zanikol výkon funkcie aj pohľadávky zaúčtované v riadne vedenom účtovníctve ( jednoduché účtovníctvo ). 

Za pohľadávky exekútora sa považujú v prípade vedenia jednoduchého účtovníctva z daňového aspektu pohľadávky, ktorých inkaso sa považuje za zdaniteľný príjem. Týmito pohľadávkami sú: nárok na odmenu, skutočne vynaložené náklady a náhrady na stratu času, na ktoré má exekútor nárok do dňa zániku výkonu funkcie, podľa jednotlivých exekučných spisov. 

V prípade, že exekútor, ktorému výkon funkcie exekútora zanikol viedol podvojné účtovníctvo, do základu dane vstupujú podľa ust. § 17 ods. 8 písm. b) a ods. 9 zákona č. 595/2003 Z. z. zostatky vytvorených rezerv a opravných položiek, príjmy budúcich období (náklady na odmenu, skutočne vynaložené náklady náhrady, za stratu času ) , na ktoré má nárok exekútor ktorému funkcia exekútora zanikla, do dňa zániku výkonu funkcie, podľa jednotlivých exekučných spisov. 

Z vyššie uvedeného vyplýva, že exekútor ktorému výkon funkcie zanikol, resp. dedič musia podať daňové priznanie na dani z príjmov, resp. na DPH, kde vstupujú do základu dane pohľadávky ( jednoduché účtovníctvo ) alebo zostatky vytvorených rezerv, opravných prostriedkov a príjmy budúcich období ( podvojné účtovníctvo ), podľa účtovného stavu ( finančného vysporiadania prevzatých exekučných spisov ), pričom o týchto nárokoch exekútora ( trovách exekúcie ) sa bude rozhodovať ešte raz súdom pri zmene exekútora, resp. pri zastavení exekúcie. Súdy budú v týchto konaniach rozhodovať aj niekoľko rokov. Vznikne tým rozdiel medzi trovami exekúcie zúčtovaných v riadne vedenom účtovníctve na ktoré má nárok exekútor , ktorému zanikol výkon funkcie exekútora, resp. dedič, ktoré boli uvedené v daňových priznaniach a medzi trovami exekúcie, ktoré prizná súd rozhodnutím. Možno predpokladať, že trovy priznané súdom budú nižšie vzhľadom na súčasnú rozhodovaciu činnosť súdov, ako i preto, že podľa navrhovaného ust. § 58 ods. 6 EP nebude možné podať v zmysle ust. § 202 ods. 2 OSP odvolanie napriek tomu, že exekútor je účastníkom exekučného konania v časti trov exekúcie, ale navrhovanou zmenou ust. § 58 ods. 6 EP mu bude odňatá možnosť podať nielen mimoriadne dovolanie, ale aj odvolanie. 

Keďže v priebehu niekoľkých rokov ( v tisícoch konaní budú rozhodovať súdy o trovách exekúcie pri zmene i zastavení ) , bude jedinou možnosťou exekútora ktorému výkon funkcie zanikol resp. dediča podať dodatočné daňové priznanie a to v určitých časových intervaloch ( napr. týždeň, mesiac , štvrťrok, rok ) podľa toho, o koľko znížil súd trovy exekútorovi uvedené v daňových priznaniach na dani z príjmu resp. na DPH. Problém nastane s tým, ako sa exekútor, ktorému výkon funkcie exekútora zanikol, resp. dedič dozvie o týchto rozhodnutiach ( skutočnostiach ), resp. o ich právoplatnosti, keď už nie je účastníkom exekučného konania. Dodatočné daňové priznania je možné podávať najdlhšie do 5 rokov od podania pôvodného daňového priznania ( § 69 ods. 1 zákona č. 563/2009 Z. z. ) resp. do 10 rokov od podania pôvodného daňového priznania ( § 69 ods. 1 zákona č. 563/2009 Z. z. ). 

Vyššie uvedený daňový a účtovný aspekt, v spojení s právnym aspektom zániku výkonu funkcie exekútora spôsobí neprekonateľné problémy len preto, že sa navrhujú nové ust. § 16 ods. 8 a 9 EP. Tak exekútor ktorému výkon funkcie zanikol, ako i dedič, bude musieť odviesť daň z príjmov resp. DPH podľa finančného vyúčtovania nárokov na trovy exekúcie zaevidovaných v riadne vedenom účtovníctve, pričom o týchto trovách budú súdy rozhodovať následne a duplicitne aj niekoľko rokov. Takýto postup značne poškodí exekútorov, ktorým výkon funkcie exekútora zanikol, resp. dedičov, ktorí budú musieť najskôr daň z príjmu a DPH štátu zaplatiť a prakticky nerealizovateľným spôsobom ( nebudú mať k dispozícii právoplatné rozhodnutia o zastavení alebo zmene exekútora ) sa iba teoreticky budú môcť domáhať vrátenia dane z príjmov resp. DPH od štátu pravidelným pridávaním dodatočných daňových priznaní. 

Z vyššie uvedených dôvodov, keďže nebolo prihliadnuté aj na daňový a účtovný aspekt ukončenia exekučnej činnosti, je súčasná právna úprava dostatočná a spravodlivejšia, nepoškodzujúca exekútora, ktorému výkon funkcie exekútor zanikol, resp. dediča a je potrebné preto doterajšiu zákonnú úpravu ponechať. 

Východiskom do budúcnosti je právna úprava založená na daňovom a účtovnom aspekte tak, aby bola možnosť „ odpredať “ na základe dohody exekútora, ktorému výkon funkcie zanikol a iného exekútora, pohľadávky resp. vytvorené rezervy, opravné položky a príjmy budúcich období, ako majetok, ktorý vstupuje do základu dane z príjmov resp. DPH, čím predmetný problém úplne odpadne. 

K bodu 35 (§ 16): 

4.) Upraviť inštitút „ Finančná kontrola “ 

Odôvodnenie : 

Finančná kontrola nadväzuje na ust. § 8 ods. 3 EP ( spolupôsobenie komory pri výkone štátneho dohľadu ) v rámci inštitútu štátneho dohľadu ministerstva nad činnosťou exekútorov. Z uvedeného dôvodu nie je potrebné, aby finančnú kontrolu vykonával aj zástupca ministerstva, nakoľko samotné ministerstvo má v rámci štátneho dohľadu podľa navrhovaného ust. § 8 ods. 2 písm. a), b) ods. 3 písm. a), b), c), d) a ods. 4 písm. a), b), c) rovnaké možnosti vykonať obsahovo rovnakú finančnú previerku, ako je oprávnená komora v navrhovanom znení ust. § 16b ods. 1. Účasť zástupcu ministerstva v rámci finančnej kontroly je preto nadbytočná a duplicitná, pretože v rámci štátneho dohľadu môže nahliadať rovnako do exekučných spisov, listín a evidenčných pomôcok zamestnanec ministerstva ( ministerstvo ). 

Finančná kontrola je fakticky vnútornou kontrolou komory v rámci spolupôsobenia komory, ktorou sa zisťuje podrobnejšie najmä nakladanie s prijatými peňažnými prostriedkami exekútorom . 

Inštitút finančnej kontroly nedostatočne rieši okruh výberu exekútorov v rámci územného princípu krajských súdov, ktorí môžu vykonávať finančnú kontrolu. Je preto potrebné upraviť výber a okruh, ako i územnú pôsobnosť exekútorov, ktorí sú ochotní vykonať finančnú kontrolu a to vnútorným predpisom na základe splnomocnenia zákonom. 

Rovnako je nevyhnutné vylúčiť možnosť zaujatosti členov kontrolnej komisie a to možnosťou podania námietky exekútorom u ktorého sa vykonáva finančná kontrola proti členovi kontrolnej komisie o ktorej rozhodne prezídium SKE. Rovnako je potrebné upraviť v tomto inštitúte aj možnosť podania námietky, ak sa finančná kontrola vykonáva v rozpore so zákonnou úpravou ustanovenou v § 16c, a to nielen proti členovi kontrolnej komisie, ale aj kontrolnej komisii ( napr. odmietnutie práva na vyjadrenie sa k skutočnostiam týkajúcich sa finančnej kontroly ). 

Je potrebné zároveň vo vnútornom predpise ustanoviť, že rozsah a predmet finančnej kontroly musí byť uvedený v písomnom poverení na vykonanie exekúcie, ktorý nemožno rozšíriť. Takto uvedený rozsah a obsah finančnej kontroly je záväzný pre kontrolnú komisiu. Dôvodom je skutočnosť, že ak má byť predmetom kontroly postup exekútora v konkrétnom exekučnom spise, nemôže kontrolná komisia preverovať nad rámec poverenia na vykonanie finančnej kontroly ľubovoľne aj ďalšie exekučné spisy len preto, aby niečo našla. 

K bodu 36 (§ 8 až 11): 

5.) V navrhovanom znení § 36 ods. 8 prvá veta doplniť slová : 
- za slovo „ poukázať “ doplniť slová „ alebo vyplatiť “, 
- za slová „ ak tento zákon “ doplniť „ alebo osobitný predpis “, 
- zároveň dať za slová osobitný predpis odkaz za poznámkou pod čiarou 4ab, ktorým 
je ust. § 11 ods. 4 zákona č. 55/2001 Z. z. o správe a vymáhaní súdnych 
pohľadávok. 

Odôvodnenie : 

V nadväznosti na opodstatnenosť existencie depozitnej pokladne a novonavrhovaného znenia ust. § 1 2 ods. 4 prvá veta, je potrebné zosúladiť aj slová „ poukázať “ a „ vyplatiť “ , aby platilo rovnaké pravidlo spočívajúce v tom, že exekútor je povinný poukázať peňažné prostriedky ( vymožené inak ako zaplatením do depozitnej pokladne ), ako i vyplatiť ( peňažné prostriedky zaplatené do depozitnej pokladne ) oprávnenému najneskôr do 14 dní od ich prijatia. 

Je potrebné zároveň doplniť aj osobitný predpis, ktorý danú problematiku upravuje odlišným spôsobom . Týmto predpisom je zákon č. 65/2001 Z. z. o správe a vymáhaní súdnych pohľadávok. Z ust. § 11 ods. 4 zákona č. 65/2001 Z. z., ktorého znenie je : „ Ak ide o vykonávanie exekúcie na základe poverenia exekútora alebo platbu podľa ods. 3 písm. c) až e), je platobným miestom sídlo exekútorského úradu povereného exekútora, ktorý je povinný po ukončení exekúcie bezodkladne previesť takto získané peňažné prostriedky po odpočítaní trov exekúcie justičnej pokladnici “. Z uvedeného vyplýva, že v prípade vymáhania pohľadávok pre justičnú pokladnicu exekútor nepoukazuje vymožené čiastkové plnenia ani oprávnenému v prípade , ak povinný platil do depozitnej pokladne exekútora, ale poukazuje ich justičnej pokladnici až po ukončení ( úplnom vymožení pohľadávok, zastavení exekúcie, resp. upustení od vykonania exekúcie ). 

Odkaz na poznámku pod čiarou 4ab priamo odkazuje na právny predpis, ktorý danú problematiku upravuje odlišne. 

K bodu 45 (§ 58 ods. 6): 

6.) Upraviť navrhované nové znenie § 58 ods. 6 a ponechať pôvodné znenie. 

Odôvodnenie : 

Navrhovaná právna úprava zásadným spôsobom mení ustanovenia o trovách exekúcie a pravidlá rozhodovania exekučných súdov o trovách exekúcie, nakoľko odnímajú exekútorovi právo na podanie riadneho opravného prostriedku, ako i právo na podanie mimoriadneho opravného prostriedku – mimoriadneho dovolania. Už dnešná úprava OSP neumožňuje podať exekútorovi dovolanie proti výroku rozhodnutia o trovách exekúcie. Pri rozhodovaní o trovách exekúcie nemožno vychádzať z tzv. ustálenej judikatúry krajských súdov, pretože v druhovo rovnakých veciach existuje nespočetné množstvo protichodných rozhodnutí súdov. Okrem toho povinnosť súdov je rešpektovať iba konštantnú judikatúru, ktorú ak súd nerešpektuje ide o dovolací dôvod podľa ust. § 237 písm. f OSP, čo vyplýva z nálezu ÚS SR sp. zn. ÚS 393/2008-36, zo dňa 29.apríla 2009 v spojení s rozhodnutím sp. zn. 2 Cdo 241/2009, zo dňa 20.apríla 2010. Súdy sú povinné rešpektovať iba stabilizovanú judikatúru, ktorá bola publikovaná v Zbierke rozhodnutí a stanovísk NS SR. Publikovanie takéto rozhodnutia je prejavom toho, že nejde o názor jednotlivca, resp. jedného zo senátov NS SR, ale ide o výsledok kolektívneho prerokovania a kolektívneho rozhodnutia a jeho uverejnenia ( zjednocujúci právny názor ), čím sa stáva prameňom práva. Takýchto rozhodnutí vo veci je minimum a preto nemožno súhlasiť s tým, že exekútorovi sa v časti trov exekúcie odníme právo na podanie riadneho opravného prostriedku – odvolania, nakoľko neexistuje dostatočná konštantná judikatúra a rozhodnutia krajských súdov sú značne protichodné. Okrem toho proti rozhodnutiu o trovách exekúcie nebude môcť podať odvolanie ani oprávnený a povinný, resp.. ďalší účastník exekučného konania v tej časti exekučného konania, v ktorej mu toto postavenie priznáva EP (§ 37 ods. 1 EP). 

V zmysle ust. § 58 ods. 3 Exekučného poriadku v súčasnom znení proti výroku o náhrade trov konania v rozhodnutí podľa § 57 je prípustné odvolanie. Navrhuje sa zmena tohto ustanovenia, ktoré v zmysle návrhu bude znieť: Proti výroku o náhrade trov konania v rozhodnutí podľa § 57 nemožno podať mimoriadne odvolanie. 

V zmysle ust. § 202 ods. 2 Občianskeho súdneho poriadku odvolanie nie je prípustné ani proti uzneseniu v exekučnom konaní podľa osobitného zákona, ak tento osobitný zákon neustanovuje inak, a ani proti uzneseniu v konaní o vymáhanie súdnych pohľadávok podľa osobitného zákona. 

Z uvedeného vyplýva , že v zmysle navrhovanej novely nebude proti rozhodnutiu o trovách exekúcie prípustný riadny opravný prostriedok – odvolanie, ani mimoriadny opravný prostriedok – mimoriadne dovolanie. Zároveň podľa ust. § 239 ods. 3 Občianskeho súdneho poriadku proti uzneseniu o trovách konania nie je prípustné dovolanie. 

Rozhodnutie o trovách konania v exekúcii pri zastavení exekúcie bude teda konečným rozhodnutím, bez možnosť napadnúť ho riadnym alebo mimoriadnym opravným prostriedkom. 

Ide o porušenie čl. 46 Ústavy SR – porušenie práva na ústnu a inú právnu ochranu. Súdnemu exekútorovi sa odníma právo na preskúmanie rozhodnutia o jeho trovách, ako riadnymi tak aj mimoriadnymi opravnými prostriedkami. 

Zároveň je porušená zásada rovnosti, a teda dochádza k diskriminácii pri rozhodovaní o trovách konania. Ak sa rozhoduje o trovách konania v občianskom súdnom konaní, vždy je prípustné odvolanie proti takémuto rozhodnutiu, rovnako nie je vylúčené podanie mimoriadneho dovolania. Obdobné postavenie ako súdny exekútor má notár ako súdny komisár, o trovách ktorého rovnako rozhoduje súd a proti tomuto rozhodnutiu je prípustné tak odvolanie, ako aj nie je vylúčené podanie mimoriadneho dovolania. 

Z uvedeného dôvodu, v prípade, ak by bolo súdnemu exekútorovi oprávnenému, povinnému a ďalšiemu účastníkovi exekučného konania odňaté právo podať odvolanie, dovolanie a mimoriadne dovolanie proti výroku o trovách, došlo by k porušeniu čl. 12 ods. 1 a 2, čl. 13 ods. 2, 3 a 4, čl. 20 a čl. 46 Ústavy SR. 
 	O 	ČA 	K tomu pozrii vyhodnotenie zásadných pripomienok. 
Ustanovenie § 16 ods. 7 až 9 vypustené. 	
Verejnosť 	§36, § 44, § 59a 
Súhlasíme s navrhovaným znením novely podľa § 36 ods. 8 a 9. Kratšia lehota požadovaná v pripomienkovom konaní napr. Sociálnou poisťovňou 7 dní , nie je ani fyzicky možná, nakoľko prostriedky sa na účet pripíšu v deň D, v elektronickom výpise sú v deň D+1 a v papierovom výpise s frekvenciou zasielania denne, sú potvrdené až v deň D + 3. 
Nie je fyzicky možné, aby zamestnanci exekútora boli schopní poukazovať prostriedky do 7 dní od ich prijatia na účet, nakoľko reálne táto lehota je iba 2 až 3 dňová – ak do toho príde deň pracovného pokoja, je to nezvládnuteľné. Stresový faktor na pracovisku by bol jednoznačne prekročený, čo je možné následne kontrolovať so strany Úradu verejného zdravotníctva SR. 
Lehoty na poukázanie prostriedkov a ich dodržanie brzdí na exekútorských úradoch tiež tá skutočnosť, že oprávnení majú zadefinované vlastné variabilné symboly, vlastné špecifické symboly, vlastné konštantné symboly, často jedna istina má byť podľa návrhu poukázaná na účet oprávneného v 2-3 položkách, kde každá položka má vlastné vyššie uvedené symboly. Tu snáď aj zákonodarca uzná, že zákonná lehota na poukazovanie prostriedkov nemôže byť kratšia ako 14 dní. Na druhej strane vôbec nič nebráni oprávnenému a súdnemu exekútorovi zmluvne sa dohodnúť na lehote pre poukazovanie vymožených prostriedkov kratšej ako je 14 dní – napr. aj na tej 7 dňovej. 
Pripomienkujúci subjekt Sociálne poisťovňa je inštitúcia s neobmedzeným počtom zamestnancom financovaná zo štátneho rozpočtu, so softvérom, ktorý plánuje zaobstarať za 70 miliónov eur. Je to zároveň platiteľ dôchodku, ktorý po doručení príkazu na začatie exekúcie má omeškanie so začatím zrážok 2-3 mesiace – pričom táto vec je preukázateľná. Nie je teda spravodlivé, aby platiteľ dôchodku, ktorý sám nerešpektuje už roky ustanovenia Exekučného poriadku, požaduje, aby sa ešte sprísnili zákonodarcom navrhované lehoty pre exekútorov. Súdni exekútori nie sú napojení na štátny rozpočet žiadnou formou financovania a chod úradu (mzdy, softvér a podobne) financujú výlučne zo svojich vlastných zdrojov, teda iba z vymožených trov exekúcie a možnosti financovania majú svoje limity. 
Novela rieši o.i. aj príjem exekútorov z titulu trov exekúcie a poradie uspokojovania trov, pričom zámer zákonodarcu v novele je dobrý. Vzhľadom na vznesené zásadné pripomienky zo strany určitých inštitúcií finacovaných zo štátneho rozpočtu sa na tomto mieste javí vhodné spomenúť výrok Margaret Thatcherovej pri rozhovore s Malcolmom Forbesom v roku 1986 : „Je mi ľúto, ale zabúdať na druhú stranu účtovnej bilancie mi nepripadá dobré. Vy v magazíne Forbes sa nepozeráte okrem príjmov aj na VÝDAVKY?“ 
Chod priemerného MENŠIEHO exekútorského úradu stojí rádov minimálne 7.000 eur mesačne, pričom exekútorský úrad pri množstve povinností zákonom stanovených si nemôže dovoliť neposlať poštové úradné zásielky, nezaplatiť faktúry za telefóny, nekúpiť papier, nekúpiť tlačiarne a náplň do nich, nemať kanceláriu, neplatiť výplaty zamestnancom, nemať vykonávateľov s vozovým parkom. Opýtal sa niekto komory exekútorov, koľko stojí v priemere vymožiteľnosť práva v štádiu exekučného konania na vyššie uvedených výdavkoch ? Vymožiteľnosť práva v štádiu exekučného konania financujú súdni exekútori z vlastných prostriedkov, nakoľko režim platenia preddavkov zo strany oprávneného v praxi nefunguje a nie je podporovaný –bohužiaľ - ani zo strany exekučných súdov. Súdny exekútor - na rozdiel od predbežného správcu konkurznej podstaty – nedostane povinne zo zákona vyplatený žiadny preddavok na trovy exekúcie. Súdnemu exekútorovi sú zo strany zákona ukladané stále ďalšie a ďalšie povinnosti, ktoré vyžadujú primerané materiálne aj personálne zabezpečenie. 
Súhlasím so zámerom ministerstva, aby exekútor mal povinne stránkové hodiny – aj tak ich väčšina serióznych exekútorov ich má a aj ich dodržiava – neseriózni exekútori zákon aj tak asi rešpektovať nebudú. Ale 3 dni v týždni stránkových dní v bežných hodinách počas dňa je podľa môjho názoru dostatočné. Podateľňa a pokladňa sú u serióznych exekútorov aj tak otvorené denne - a tak by to aj malo správne byť. Čo sa týka vybavovania stránok, je potrebné brať v úvahu, že zamestnanci úradu potrebujú tiež dni v týždni, kedy môžu „v kľude“ vypracúvať dokumenty a venovať sa písomnej agende, rozúčtovávať spisy a posielať platby v zákonom stanovenej lehote . 
Zároveň k návrhu pripomienkujúceho subjektu, aby pri zrážkach z dôchodku boli trovy exekúcie nižšie nasledovný postreh: je negovaním ústavného princípu rovnosti pred zákonom, aby povinný, ktorého jediným príjmom je dôchodok, by mal platiť nižšie trovy exekúcie, ako dlžník, ktorého príjmom je napr. mzda. Obidvaja dlžníci predsa rovnako nerešpektovali vykonateľné rozhodnutie súdu, možno exekučným titulom u povinného s dôchodkom je rozhodnutie o náhrade škody z dôvodu ublíženia na zdraví - a takýto dlžník má mať zo strany štátu vyššiu ochranu a neústavú výhodu nižších trov exekúcie ? Trovy exekúcie sú principiálne predsa sankciou za to, že povinný nerešpektoval to, čo mu bolo úradným rozhodnutím uložené. 
Z obsahu novely aj obsahu pripomienkujúcich subjektov je zrejmá tendencia znižovať trovy exekúcie a zvyšovať povinnosti exekútora. Otázka znie : kto to všetko bude financovať? Exekútori už dosiahli konečnú hranicu svojich možností financovania vymožiteľnosti práva. 
Dôsledkom bude, že súdni exekútori, vnímajúc, že 20 míns 25 = menej než nula – ukončia výkon svojej funkcie. Nikto s logickým úsudkom predsa dobrovoľne nebude produkovať finančnú stranu ešte dokonca pod hrozbou disciplinárneho postihu za nesplnenie povinností, ktorých splnenie nie je možné už ďalej reálne financovať. Žiadny rodič (lebo aj exekútor je rodič) predsa dobrovoľne nebude ohrozovať existenciu svojej vlastnej rodiny tým, že by sa dostal do straty a predlženia. 
Súdny exekútor je právnik so svojimi vedomosťami zo všetkých odborov práva, keďže výkon rozhodnutia zasahuje do práva občianskeho, obchodného, daňového, trestného, správneho aj medzinárodného. Právnik s takýmito vedomosťami a skúsenosťami z praxe, schopnosťou pracovať pod tlakom a občas bohužiaľ aj pod nátlakom, nie je subjekt, ktorý by nebol schopný si nájsť ďalšie uplatnenie v spoločnosti. Možno menej stresujúce uplatnenie a s väčšími istotami pre výkon povolania. Exekučný poriadok už od roku 1995 prešiel mnohými zmenami, ale doteraz sa iba jedenkrát plánovali -na základe médiami vytvorenej spoločenskej hystérie - zásahy do základných princípov fungovania funkcie exekútora. Teraz pripravované statusové zmeny sú v dnešnej dobe už také zásadné a nepredvídateľné, že zásada legitímnych očakávaní už je súdnym exekútorom dnes upretá. Logickým dôsledkom za nejaký čas bude to, čo tu bolo pred rokom 2006 – súdny výkon rozhodnutia s vymožiteľnosťou 2 % a všetci dlžníci - či už dlžníci štátu alebo iní dlžníci aj neplatiči výživného môžu tancovať na hrobe „law enforcement“-u v Slovenskej republike. Vykonateľný rozsudok súdu už nebude mať žiadnu právnu silu, lebo nebude vykonaný. Vráti sa éra vymáhačov pohľadávok bez poverenia súdu. 

 	O 	N 	N azáklade rozporového konania právna úprava odobrená relevantnými pripomienkujúcimi subjektmi; k tomu pozri vyhodnotenie zásadných pripomienok. 	
Verejnosť 	§ 46 ods. 6 
K zásadnej pripomienke Sociálnej poisťovne požadujúcej doplniť do zákona povinnosť exekútora zasielať vyúčtovanie pri každej čiastkovej platbe oprávnenému, a to dokonca bezodplatne : ide o šikanóznu požiadavku, ktorá pod sankciou postihu by nútila samostatne zárobkovo činnú osobu – exekútora, vynakladať výdavky na splnenie povinnosti bezodplatného úkonu, ktorého počet ani frekvenciu nemôže exekútor vopred odhadnúť a nijako ovplyvniť. 
Nie je spravodlivé, aby oprávnený nemal v exekučnom konaní žiadne povinnosti a bol zbavený akejkoľvek zodpovednosti za svoju pohľadávku, ktorú sa rozhodol vymáhať exekučne. Ak exekútor poukáže prostriedky na účet špecifikovaný oprávneným v zákonom stanovenej lehote, použije variabilný symbol a špecifický symbol určený oprávneným – aký je dôvod takejto šikanóznej požiadavky : oprávnenému zaslať ešte aj vyúčtovanie ku každej platbe. Ak sa stane v praxi tak častý prípad platby napr. 5,50 eur v počte 1 x do mesiaca, pričom poštovné za vyúčtovanie bude 1 x 1,40 eur, výsledkom bude situácia, kedy exekútor má na trovách 1,32 eur, z toho odvedie štátu DPH 0,22 eur, teda mu zostane 1,10 eur a je povinný vynaložiť poštovné 1,40 eur? 1,10 eur mínus 1,40 eur je menej ako nula, teda strata, ktorá nie je udržateľná. 
Ak oprávnený nie je schopný si kontrolovať svoj bankový účet, prípadne nemá prehľad vo svojom vlastnom financovaní, nie je spravodlivé tieto nedostatky hojiť zadávaním sankcionovateľných šikanóznych povinností súdnemu exekútorovi. 
Na druhej strane ak by tento problém bol riešený tak, že exekútor je povinný poslať peňažné prostriedky, ktoré prijal na svoj účet, na účet oprávneného BEZ VARIABILNÝCH SYMBOLOV A ŠPECIFICKÝCH SYMBOLOV určených oprávneným (ako VS by bolo len číslo EX) a vyúčtovanie ku konkrétnej platbe by exekútor mal povinnosť zasielať do dátovej schránky oprávneného (teda mailom bez akýchkoľvek výdavkov na poštovné), nie je dôvod namietať potom ani zo strany exekútorov proti povinnosti zasielať bezodplatne oprávnenému vyúčtovanie hoci aj ku každej jednej platbe. 
Požadujeme tiež, aby v tejto súvislosti povinnosť bola stanovená zákonom aj oprávnenému – teda aby zaslal exekútorovi preukázateľným spôsobom oznámenie o prijatej platbe v zákonom určenej lehote po prijatí platby priamo od povinného (teda platbu mimo exekútora). Zákon túto situáciu nerieši a oprávnení často až na opakované výzvy exekútora po niekoľkých týždňoch oznámia platbu prijatú priamo od povinného počas exekučného konania. 
 	O 	ČA 	Režim prijímaného plnenia sa adekvátne previaže s novými informačnými povinnosťami účastníkov exekučného konania a súdneho exekútora. 	
Verejnosť 	K čl.1 bod 8 a bod 13 a k zneniu §10b 
Kritérium absolvovania výberobého konania možno hodnotiť iba ako regulačné opatrenie, ktoré v dôsledku uzatvorenia komory znemožňuje absolventom práva pracovať vo vyštudovanom odbore. Nemožno v žiadnom prípade hovoriť o zlepšení kvality, nakoľko samotná dĺžka koncipientskej praxe neznamená automaticky zlepšenie kvality koncipienta. Súhlasím s pripomienkou protimonopolného úradu, že návrh novely Exekučného poriadku je v rozpore s uznesením vlády Slovenskej republiky č. 198/2013, v ktorom sa konštatuje , že "prísna regulácia slobodných povolaní deformuje konkurenciu medzi poskytovateľmi služieb a tiež to, že je potrebné identifikovať a odstrániť tie regulácie, ktoré predstavujú zbytočnú bariéru rozvoja hospodárskej súťaže." 
Každý má právo podľa čl. 46 ods. 1 Ústavy Slovenskej republiky domáhať sa zákonom ustanoveným postupom svojho práva na nezávislom a nestrannom súde. Nález ÚS SR, sp. zn. I. ÚS 5/2000, z 13. júla 2000 konštatuje : „Výkon vykonateľného rozhodnutia súdu sa musí považovať za integrálnu časť „súdnej ochrany“ v zmysle čl.46 ods.1 Ústavy Slovenskej republiky" Akékoľvek regulačné opatrenie v oblasti vymožiteľnosti práva bude znamenať zhoršenie vymožiteľnosti práva a bude viesť k nepokojom v spoločnosti, nedôvere v justičný systém a paralýzu vymáhania pohľadávok v exekučnom konaní. Obmedzenie konkurencie exekútorov bude jednoznačne pre existujúcich exekútorov demotivačné v tom zmysle, že exekútor nebude nútený vykonávať výkon súdnych rozhodnutí tak efektívne ako tomu bolo doteraz a tým si získavať stabilnú klientelu. Oprávnení sa okrem iného riadia aj štatistikami vymožiteľnosti súdneho exekútora a ak exekútor nebude nútený zlepšovať svoje štatistiky a tým svoje postavenie na trhu, kvalita výkonu rozhodnutí v exekučnom konaní upadne. 
Dôsledkom takejto regulácie súdnych exekútorov a exekučnej činnosti bude neželaný efekt a zníženie štandardu ústavného práva na súdnu ochranu podľa § 46 ods.1 Ústavy SR 	O 	N 	K tomu pozri vyhodnotenie zásadných pripomienok. 	
Verejnosť 	návrhu zákona - novelizácia § 56 zákona č. 233/1995 Z.z. 
Prax ukázala, že mnohí povinní si sú vedomí faktu, že právny inštitút odkladu exekúcie nie je dostatočne právne upravený. Mnohokrát je tento inštitút zneužívaný v tom zmysle, že sa bezdôvodne (a dokonca opakovane) navrhuje odklad exekúcie z totožných, dokonca i tých istých dôvodov. Účelovosť podávania návrhu na odklad exekúcie sa konštatuje aj v judikovanom práve. 
Paragraf 56 ods. 6 EP síce uvádza, že odklad exekúcie z tých istých dôvodov nemôže byť povolený opakovane, avšak nie je stanovený osobitný procesný postup, ktorým sa opakovane žiada o povolenie odkladu exekúcie. 
Môže sa síce stať, že povinnému sa počas doby, na ktorú je odklad exekúcie povolený, vyskytne mimoriadna udalosť, ktorá opätovne znemožní plnenie toho, na čo je povinný exekučným titulom zaviazaný. Takáto situácia sa však môže vyskytnúť iba zriedkavo a prax jednoznačne ukazuje, že opakovaný odklad exekúcie je v drvivej väčšine prípadov zneužívaný. Je preto nevyhnutné, aby právna úprava tohto inštitútu reflektovala dynamiku zmien v spoločnosti a zamedzila zámernému mareniu exekučného konania. 
V prípade opakovaného návrhu na odklad exekúcie by som jednoznačne navrhoval zverenie posúdenia takéhoto návrhu do rúk súdneho exekútora. Takéto posúdenie by bolo efektívnejšie ako posúdenie súdom. Som presvedčený, že aj napriek faktu, že exekútor je motivovaný na vymožení pohľadávky oprávneného svojou odmenou podľa vyhlášky č. 288/1995 Z.z. o odmenách a náhradách súdnych exekútorov, je rovnako motivovaný dodržiavať zákonný úradný postup a etický kódex súdneho exekútora. 
Prípadná škoda, ktorú môže byť súdny exekútor nútený uhradiť v dôsledku nesprávneho úradného postupu, v mnohých prípadoch prevyšuje výšku jeho odmeny. Nedodržiavanie procesných postupov by mohlo byť pre exekútorov kontraproduktívne a mohlo by spôsobiť značnú finančnú ujmu. Takéto riziko je istotne významné a domnievam sa, že motivuje súdnych exekútorov dodržiavať procesné postupy a nezneužívať svoje postavenie. 
Obdobný procesný postup v prípade podania návrhu na odklad exekúcie je v platnosti v Českej republike. § 54 zákona č. 120/2001 Sb. O soudních exekutorech a exekuční činnosti (Exekuční řád) zveruje rozhodovanie o odkladu v prvom stupni súdnemu exekútorovi, ktorí v prípade neopodstatnenosti, neurčitosti alebo nepodloženosti takýto odklad odmietne. V prípade, že návrh na odklad je dostatočne určitý a podložený a súdny exekútor napriek týmto skutočnostiam návrhu na odklad nevyhovie, postúpi návrh na odklad aj s predmetným spisom exekučnému súdu.Súdu následne plynie 15 dňová lehota na rozhodnutie o návrhu (§ 54 ods. 7 zákon č. 120/2001 Sb.). 
Podobný procesný postup by som zaviedol do právneho poriadku Slovenskej republiky, avšak s tým rozdielom, že o opakovanom návrhu na odklad by rozhodoval súdny exekútor bez nutnosti postúpenia návrhu exekučnému súdu. 

 	O 	N 	Pripomienka presahuje rámec tejto novelizácie Exekučného poriadku; uvedená problematika bude riešená v nadväzujúcej procesnej novele Exekučného poriadku. 	
Verejnosť 	návrhu zákona - novelizácia § 56 zákona č. 233/1995 Z.z. udelenie poriadkovej pokuty 
V prípadoch opakovaného podania neopodstatneného alebo nepodloženého návrhu na 
odklad exekúcie, by som navrhoval uloženie poriadkovej pokuty povinnému. 
Do znenia § 56 ods. 6 EP by som navrhoval doplniť nasledovnú vetu : V prípade podania neopodstatneného návrhu na odklad exekúcie, alebo návrhu z tých istých dôvodov môže byť povinnému uložená poriadková pokuta podľa § 53 ods. 1 zákona č. 99/1963 Z.z. Občiansky súdny poriadok(ďalej len "OSP"). Paragraf 53 ods. 1 OSP konštatuje, že tomu kto marí uplatnenie základného práva iného účastníka konania alebo kto hrubo sťažuje postup konania, môže súd uložiť uznesením poriadkovú pokutu až do výšky 820 eur. 
V náleze ÚS SR, sp. zn. I. ÚS 5/2000 sa jasne konštatuje, že nútený výkon rozhodnutia je súčasťou práva na „súdnu ochranu“ v zmysle čl. 46 ods. 1 Ústavy SR. 
Na základe judikatúry Ústavného súdu by som subsumoval skutočnosť podávania opakovaného alebo bezdôvodného návrhu na odklad exekúcie pod § 53 ods. 1 OSP. Podávaním takéhoto návrhu dochádza k sťažovaniu postupu exekučného konania a tiež ku mareniu základného práva oprávneného uvedeného v druhej hlave, čl. 46 ods. 1 Ústavy SR. 
Opätovne by takéto ustanovenie nútilo povinných zdržať sa bezdôvodného navrhovania odkladu exekúcie.  	O 	N 	Pripomienka presahuje rámec tejto novelizácie Exekučného poriadku; uvedená problematika bude riešená v nadväzujúcej procesnej novele Exekučného poriadku. 	
Verejnosť 	celemu zneniu novely 
navrhovana novela exekucneho poriadku riesi statusove zalezitosti zasadne odlisným sposobom, ako doterajsie znenie exekucneho poriadku. zavadza sankcne ustanovenia voci sudnym exekutorom, obmedzuje autonomnost komory exekutorov a neriesi zasadne problemy, ktore v praxi vznikaju. exekutori od svojho vzniku az do dnesnej doby sa osvedcili ako nastroj - konecny hrac - ktory realizuje sudne rozhodnutia a budme uprimni, bez toho, aby bolo sudne rozhodnutie vykonatelne, je skoro zbytocny cely sudny system. je zaujimave sledovat pripomienky k plneniu v ramci konania, veritelia sami priznavaju, ze nie je ich prioritou co najskor vymoct pohladavku, ale este aj v ramci exekucneho konania chcu zarabat na urokoch, dokonca aj verejnopravne institucie zaujima len den pripisania platby, aby mohli co najskor vyrubit poplatky z omeskania. a kde je ochrana povinneho? ved ten predsa ma pravo, aby v ramci exekucneho konania vedel kolko ma uhradit a nie ze kazdy dem bude jeho pohladavka ina a exekutor mu nude tvrdit, ze to ma zaplatene a veritel budeod neho pozadovat opatovne plnenie, pretoze mu chyba pat centov... ako je dobrý zvykom niektorych subjektov. aj povinny ma svoje prava a jednym z nich aj pravo na to, aby vedel , aky je jeho dlh a kolko ma zaplatit, aby sa zbavil dlhu... je to aj ochrana spotrebitela, ak ho teda naozaj chceme branit. cize plnenie musi byt jednoznacne upravene.samozrejme nic nebrani tomu, aby povinny plnil priamo opravnenemu, ktory musi mat zakonnu povinnost oznamit platbu exekutorovi. preto neobstoji pripomienka socialnej poistovne. jednoznacne treba upravit zanik exekutorskeho uradu, tak ako je navrhute, oproti doterajsej uprave je navrhovana ovela lepsia pre opravnenych. 
nemozno suhlasit s pripomienkami protimonopolneho uradu, exekutor nie je subjektom hospodarskej sutaze, je organom verejnej moci a verejnym cinitelom, co ho vylucuje z hospodarskej sutaze. 
co sa tyka disciplinarnych konani, uprava blizka uprave disciplinarneho konania sudcov moze sposobit kolaps disciplinarnych konani. 
 	O 	A 	 	
Verejnosť 	bodu 44 
Navrhované znenie §46 ods. 5 v zmysle povinného rozpočítavania prijatého plnenia v pomere 24 ku 76 medzi trovy exekútora a istinu vymáhanej pohľadávky prináša riziko, že trovy exekútora (náhrada hotových výdavkov) budú v prípade prijatého plnenia dosahujúceho výšku hotových výdavkov uspokojené len čiastočne (24% z prijatého plnenia) resp. nebudú uspokojené zo strany povinného ani oprávneného a tieto bude musieť znášať súdny exekútor na vlastné náklady. Navrhujem toto ustanovenie odstrániť resp. upraviť tak, aby prednostne boli z prijatého plnenia uspokojené hotové výdavky exekútora. Hotové výdavky exekútora predstavujú finančné prostriedky, ktoré exekútor reálne zaplatil. Jedná sa najmä o cestovné náhrady, poštovné a telekomunikačné výdavky, znalecké náhrady a poplatky. ODÔVODNENIE: Podľa §196, §200 ods. 1 EP v spojitosti s §1 vyhlášky MS SR č. 288/1995 Z.z. trovami exekútora sú odmena exekútora, náhrada hotových výdavkov exekútora, ktoré účelne vynaložených v súvislosti s vykonávaním exekučnej činnosti a náhrada za stratu času pri vykonaní exekúcie. V súlade s §22 citovanej vyhlášky súdnemu exekútorovi patrí popri odmene aj náhrada hotových výdavkov účelne vynaložených v súvislosti s vykonávaním exekučnej činnosti; táto náhrada zahŕňa najmä cestovné náhrady, poštovné a telekomunikačné výdavky, znalecké náhrady a poplatky. Jedná sa o výdavky, ktoré exekútor reálne a účelne vynaložil v rámci konkrétneho exekučného konania. Ak by navrhované ustanovenie platilo, nastala by v praxi situácia, že súdny exekútor by napriek vymoženiu sumy prevyšujúcej výšku hotových výdavkov nemal uspokojené v celom rozsahu svoje reálne a účelne vynaložené hotové výdavky. Išlo by o zákonom stanovené „dotovanie“ exekučného konania z vlastných zdrojov exekútora, čo je vzhľadom na povahu exekučného konania a postavenie exekútora neakceptovateľné. 	O 	N 	Právna úprava pomerného uspokojenia bola odsúhlasená všetkými relevantnými pripomienkujúcimi subjektmi, vrátane Slovenskej komory exekútorov. 	
Verejnosť 	K návrhu vyhlášky 
Návrh vyhlášky v rámci §11 špecifikuje ústnu časť výberového konania, pričom z hľadiska počtu bodov, ktoré môže uchádzač získať, ústne konanie stavia na rovnakú úroveň ako celú predchádzajúcu časť (písomná časť + psychologické posúdenie) výberového konania. Navrhujem upraviť počet bodov, ktoré môže uchádzač získať za ústnu časť tak, aby bola posilnená písomná časť výberového konania a táto bola rozhodujúca. ODÔVODNENIE: V návrhu vyhlášky MS SR, ktorou sa ustanovujú podrobnosti o výberovom konaní na funkciu súdneho exekútora je detailne stanovený postup a priebeh výberového konania na funkciu súdneho exekútora. Jedná sa skopírovanú a mierne upravenú verziu vyhlášky MS SR č. 483/2011 Z.z. ktorou sa ustanovujú podrobnosti o výberovom konaní na funkciu sudcu. Výberové konanie na súdneho exekútora by v zmysle návrhu vyhlášky malo pozostávať z 1. Písomného testu (40 otázok, čas 30 minút, maximum bodov 40), 2. Prípadovej štúdie (čas 60 minút, 20 bodov), 3. Písomného prekladu z cudzieho jazyka (čas 60 minút, 20 bodov), 4. Prípravy a vypracovania písomností exekútora (čas 4 hodiny, 20 bodov), spolu za uvedené písomné zadania 100 bodov. Ak uchádzač dosiahne stanovený počet bodov v každom písomnom zadaní postupuje na psychologické posúdenie. V záveroch psychologického posúdenia sa psychológ vyjadrí, či uchádzača z hľadiska jeho osobnostných predpokladov na funkciu exekútora odporúča alebo neodporúča, má teda odporúčací charakter. Následne sa uchádzač zúčastní ústnej časti, kde predstúpi pred 5-člennú výberovú komisiu, pričom každý člen hodnotí uchádzača počtom bodov nula až 20, spolu 100 bodov. Vzhľadom na krátkosť trvania ústnej časti a možnosť vhodne alebo nevhodne položenou otázkou zo strany členov komisie podstatne ovplyvniť dojem z uchádzača a tým aj jeho hodnotenie, je počet bodov, ktoré môže uchádzač získať za ústnu časť príliš vysoký. Výberové konanie je teda značne ovplyvnené subjektívnym hodnotením uchádzača zo strany členov komisie. Z hľadiska zvýšenia objektívnosti výberového konania je potrebné stanoviť rozdelenie počtu bodov medzi písomnú a ústnu časť tak, aby výsledky z písomnej časti mali väčšiu váhu, napr. 100 bodov písomná časť, 50 bodov ústna časť. Zvýšila by sa tým transparentnosť a objektívnosť výberového konania, čo predpokladám je cieľom celej zmeny spôsobu výberových konaní súdnych exekútorov. 	O 	N 	Pripomienka nad rámec zákona; vyhláška, ktorou sa ustanovujú podrobnosti o výberovom konaní na funkciu súdneho exekútora, bude predmetom osobitného pripomienkového konania. 
 	
Poslankyňa NRSR Lucia Žitňanská 	všeobecná pripomienka 
Požadujem, aby predkladateľ pristúpil k problematike výkonu exekučnej činnosti a exekučného konaniu komplexne. Vymožiteľnosť práva je problematika, ktorá si nevyhnutne vyžaduje komplexné riešenia. V aktuálnom návrhu sa predkladateľ zameriava na výberové konania exekútorov, disciplinárne konania a niektoré čiastkové otázky procesného charakteru. V predkladacej správe sa uvádza, že „Ide o otázky, ktorých riešenie bolo opomínané napriek tomu, že problémy boli identifikované už dávnejšie“. Rovnako dávnejšie však už boli identifikované aj ďalšie nemenej významné problémy spojené s vymožiteľnosťou práva. 

Základnou požiadavkou na systém exekúcií je rýchlosť a efektívnosť exekučného konania. Je nemysliteľné, aby najmä v podnikateľskej sfére oprávnený, ktorý disponuje exekučným titulom, akým je rozhodnutie súdu, čakal, kým súd vydá poverenie na vykonanie exekúcie a vykoná všetky úkony s tým spojené. V konečnom dôsledku to zbytočne zaťažuje nielen oprávnených, ale aj súdy. Celkovo nepružný a neefektívny systém exekúcií vyvoláva negatívne účinky, keďže zbytočne narúša platobnú disciplínu, resp. neraz prispieva k prehlbovaniu platobnej neschopnosti, čo v časoch súčasnej krízy je ďaleko vypuklejší problém, ako v časoch ekonomickej, či hospodárskej stability. Rozdeľovať novelizáciu Exekučného poriadku na statusovú, a potom procesnú časť, je preto neprijateľné, keďže riešiť procesnú časť oddelene, to už bude neskoro. Problematiku je nutné riešiť spoločne a v spoločnom kontexte. Ak sa už pristupuje k novelizácii Exekučného poriadku, je k nej potrebné pristupovať komplexne a predložiť do pripomienkového konania aj čosi viac, ako návrh zákona, ktorým sa, po advokátskom, uzatvára aj stav exekútorský. 	Z 	ČA 	Požiadavka na zrýchlenie a zefektívnenie exekučného konania bude riešená v nadväzujúcej procesnej novele Exekučného poriadku. 	
SLASPO 	Čl. I 
Navrhujeme vložiť nový 48. bod , ktorý znie: 

48. V § 200 ods. 1 na konci vložiť vetu: "Povinný má nárok na náhradu trov, ktoré mu vznikli v súvislosti so vznesenými námietkami proti exekúcii, ak sa námietkam vyhovelo (§ 50). " 

Nasledujúce body 48 až 65 sa prečíslujú. 

Odôvodnenie: 
Prax súdu je taká, že aj v prípade, ak povinný je so svojimi námietkami úspešný a súd z dôvodu, že sa námietkam vyhovelo exekúciu zastaví, povinnému neprizná náhradu týchto trov z dôvodu, že podľa EP, ktorý je špeciálnym predpisom k OSP a teda je potrebné ho na vec aplikovať, má iba oprávnený a exekútor nárok na náhradu trov potrebných na účelné vymáhanie nároku. 
 	O 	A 	 	
SBA 	§ 8 
V § 8 ods. 7 a v § 243b ods. 5 návrhu odporúčame doplniť údaj o počte vydaných poverení exekútorovi, ktorý zvýši vypovedaciu schopnosť údajov o doručených návrhoch na exekúciu a o ukončených konaniach. Keďže podľa dôvodovej správy - osobitná časť má správa slúžiť aj na sledovanie dĺžky exekučného konania a úspešnosti vymáhania pohľadávok. 	O 	N 	Údajmi o počte vydaných poverení na vykonanie exekúcie pre súdnych exekútorov disponuje Ministerstvo spravodlivosti SR, ktoré sleduje a vyhodnocuje stav exekučnej agendy na základe výkazov a justičnej štatistiky. 	
SBA 	§ 12 ods. 4  
V zmysle navrhovanej právnej úpravy peňažné prostriedky uložené na osobitnom bankovom účte nepodliehajú exekúcii podľa tohto zákona alebo podľa osobitných predpisov, okrem trov exekúcie. 

V prvom rade je nevyhnutné poukázať na skutočnosť, že jediným majetkovým právom povinného v súvislosti z jeho bankovým účtom je tzv. pohľadávka z účtu. Tomu zodpovedá aj koncept spôsobu vykonania exekúcie jej prikázaním (ako vyplýva z § 94 a nasl. Exekučného poriadku). Výška tejto peňažnej pohľadávky je kvantifikovaná zostatkom peňažných prostriedkov na predmetnom účte. Pripísaním prostriedkov na účet bez ohľadu na ich pôvod alebo na ich zamýšľané použitie, reálne tieto prostriedky strácajú akúkoľvek bližšiu charakteristiku a tvoria iba súčasť celkovej pohľadávky z účtu. Pripísaním akýchkoľvek peňažných prostriedkov na účet sa tieto stanú majetkom banky (tá s nimi obchoduje vo vlastnom mene a na vlastný účet) a majiteľovi účtu vzniká pohľadávka, ktorej výška je kvantifikovaná rozsahom týchto prostriedkov. Rovnaký osud majú aj peniaze (ako hnuteľné veci v majetku vkladateľa), ktoré sú vložené na účet v banke, tiež sa zmiešaním z ostatnými jej peniazmi (zastupiteľnými hnuteľnými vecami) stanú majetkom banky s tým, že majiteľovi predmetného účtu vzniká pohľadávka z účtu v rozsahu tohto vkladu. 

Bankový sektor v tejto súvislosti poukazuje na to, že zákonné inštitúty vylučujúce také či onaké peňažné prostriedky z exekúcie prikázaním pohľadávky z účtu v banke výrazne nereflektujú reálne vecné ani právne súvislosti, ktoré sú v tejto súvislosti neprehliadnuteľné. 

Príkladmo uvedieme situáciu, kedy v deň D je zostatok na účte 10000 €. Nasledujúci deň (D+1) je na účet pripísaných 10000 € prevodom napr. zo štátnej pokladnice a ide o prostriedky poskytnuté majiteľovi účtu zo štátneho rozpočtu (teda sú v zákonnom režime vylúčené z exekúcie). Nasledujúci deň (D+2) je na účet pripísaným 10000 €. Celkový zostatok na účte je teda 30000 €. Účet je postihnutý exekúciou prikázaním pohľadávky z účtu v banke pre vymáhanú pohľadávku spolu s trovami exekúcie vo výške 20000 €. Klient môže teda voľne disponovať peňažnými prostriedkami v presahujúcom rozsahu a zrealizuje výber v hotovosti 10000 €. S ohľadom na vyššie popísaný, relatívne abstraktný charakter pohľadávky z účtu máme zato, že v tejto situácii (ako aj v mnohým iných) nie je vôbec možné určiť či „sa na účte stále nachádzajú prostriedky vylúčené z exekúcie“ (teda či tie prostriedky vylúčené z exekúcie majiteľ účtu vybral alebo tam stále sú). Dokonca aj keď by vecne nevznikol problém z identifikáciou vylúčených prostriedkov tieto by aj napriek tomu mohli byť v konečnom dôsledku exekúciou postihnuté (viď. napr. Rozhodnutie Najvyššieho súdu Českej republiky, sp. zn. 2 Cdon 1198/1996 alebo Najvyššieho súdu Slovenskej republiky, sp. zn 3 Cdo 134/01). 

Ak by teda aj určitým výkladom bolo možné dospieť k nejakému riešeniu, toto riešenie by malo podľa nášho názoru byť výsledkom aplikácie pomerne sporenej právnej úpravy na pomerne dynamický skutkový stav, teda by malo byť predmetom rozhodovania v exekučnom konaní. Výsledok tohto rozhodovania by následne mal poskytnúť odpoveď na to, aký rozsah peňažných prostriedkov (aká časť pohľadávky z účtu) nebude exekúciou postihnutý v reálnom čase (podľa stavu v čase rozhodovania následne v čase doručenia tohto rozhodnutia banke), pričom až následne by mohlo byť takéto rozhodnutie reálne vykonateľné a aj fakticky realizované. Súčasná právna úprava nevytvára dostatočný procesný priestor na toto rozhodovanie a nedáva tiež odpoveď na mnohé sporné otázky týkajúce sa prostriedkov vylúčených resp. nepodliehajúcich exekúcii prikázaním pohľadávky z účtu v banke, a to či už z vecného alebo procesného pohľadu. 

Máme zato, že tieto otázky je nevyhnutné veľmi jednoznačne vyriešiť, keďže súčasný stav právnej úpravy prináša zo sebou vysoké riziko banky, znášanie ktorého nemožno od nej spravodlivo požadovať. 

Uvedené platí rovnako pre navrhovanú právnu úpravu na základe ktorej peňažné prostriedky uložené (podotýkame, že nejde o uloženie ani úschovu a táto formulácia je v súvislosti s bankovým účtom nekorektná) na osobitnom bankovom účte nepodliehajú exekúcii podľa tohto zákona alebo podľa osobitných predpisov, okrem trov exekúcie. Banka nevie rozlíšiť o aké prostriedky ide (že ide o trovy exekúcie) a je nevyhnutné nájsť procesný priestor na ustálenie tejto otázky. Okrem toho uvádzame, že napriek tomu, že bude exekútor používať osobitný účet výlučne v súlade so zákonom nie je vôbec vylúčené, že na tento účet budú pripísané aj iné prostriedky, pri ktorých niet dôvod na vylúčenie (napr. omylom), preto považuje za vhodnejšie presné, pozitívne vymedzenie vylúčených prostriedkov. 

Z pohľadu bánk je rozhodujúce najmä procesné riešenie, ktoré vylúči úvahu o tom, že banka je tým subjektom, ktorý je reálne zodpovedný za identifikáciu vylúčených prostriedkov. 

Uvedenú problematiku by bolo možné napr. legislatívne riešiť doplnením § 104 ods. 3 do Exekučného poriadku v znení: 
„Pokiaľ z tohto alebo z osobitného predpisu vyplýva, že peňažné prostriedky na účte alebo ich časť nepodlieha exekúcii alebo je z exekúcie vylúčená, povinný musí navrhnúť exekútorovi ich vylúčenie a zároveň preukázať, že sa jedná o takéto prostriedky. Ak exekútor zistí, že peňažné prostriedky na účte alebo ich časť nepodlieha exekúcii, vydá príkaz na vylúčenie v ktorom uvedie presný rozsah prostriedkov, ktoré na základe toho banka odblokuje ku dňu doručenia príkazu banke. V prípade, že exekútor nevydá príkaz na vylúčenie, doručí návrh povinného súdu, ktorý o ňom rozhodne ako o návrhu o zastavenie exekúcie podľa § 57 ods. 1 písm d). Ak súd zistí, že sa jedná o prostriedky nepodliehajúce exekúcii, exekúciu v tejto časti zastaví a zároveň vysloví rozsah prostriedkov ktoré na základe toho banka odblokuje ku dňu doručenia uznesenia o zastavení exekúcii banke; inak návrh zamietne. Rozhodnutia súdu a exekútora sa vzťahujú aj na exekúcie v iných exekučných konaniach.“ 

Navrhovanú právnu úpravu § 12 ods. 4 nepovažujeme za dostatočnú ani z týchto dôvodov: 
-účelový účet exekútora je vedený na majiteľa účtu, ktorým je exekútor; podľa § 91 zák. č. 483/2001 Z. z. o bankách je banka povinná zisťovať vlastníctvo peňažných prostriedkov na účtoch; ak na účte exekútora majú byť zložené peňažné prostriedky, ktoré patria oprávneným, ale časť z nich aj exekútorovi (časť výťažku z jednotlivých exekúcií zodpovedajúca trovám exekúcií, max. 24 % z výťažku jednotlivej exekúcie) a peňažné prostriedky patriace exekútorovi podliehajú exekúcii vedenej na majetok exekútora, z hľadiska banky, ktorá vedie exekútorský účet, ide o ustanovenia, ktoré nebudeme schopní v praxi vykonať; 
-ak je majiteľom účtu exekútor, v prípade zániku výkonu jeho funkcie (smrťou exekútora, vyhlásením za mŕtveho alebo odvolaním exekútora) je potrebné doriešiť otázku prechodu/prevodu vlastníctva účtu a teda aj platnosti jednostranných úkonov, napr. splnomocnení a príkazov udelených exekútorom; nestačí upraviť prechod dispozičných oprávnení k peňažným prostriedkom na účte na náhradníka alebo zástupcu exekútora; 
-pokiaľ ide o navrhovanú úpravu prechodu dispozičných oprávnení na určitú dobu, je potrebné doriešiť spôsob preukazovania vzniku a zániku dispozičného oprávnenia; 
-Exekučný poriadok nerieši otázku dispozičných oprávnení k exekútorskému účtu v prípade pozastavenia výkonu funkcie exekútora, ktorú je tiež potrebné vyriešiť a 
- prostriedky na exekútorskom účte by mali byť ošetrené v zák. o ochrane vkladov, napr. analogicky ako účty notárskej úschovy. 

Ohľadne vyššie uvedených otázok navrhujeme viesť rokovania odborných pracovných skupín, ktoré by návrh zákona upresnili. 
 	O 	N 	Predkladateľ považuje za potrebné zaviesť exekučnú imunitu peňažných prostriedkov na osobitnom bankovom účte exekútora, okrem trov exekúcie. V prípade, ak pri vykonávaní exekúcie dôjde k zablokovaniu účtu súdneho exekútora, banka odblokuje tú časť peňažných prostriedkov na tomto účte, pri ktorých súdny exekútor preukáže, že nejde o trovy exekúcie. 	
SBA 	§ 36 ods. 11  
Súhlasíme s úpravou povinností exekútora voči oprávnenému ohľadne poukazovania peňažných prostriedkov. Navrhujeme však ustanovenie doplniť o zodpovednosť exekútora za takéto porušenie povinnosti. 

V § 36 ods. 11 navrhujeme doplniť na konci vetu: 
(11) ... nepresahujúcej 14 dní. „Exekútor zodpovedá oprávnenému za oneskorené poukázanie peňažných prostriedkov.“ 
V § 243b navrhujem doplniť ods. 17, ktorý znie : 
„(17) Práva a povinnosti zo zodpovednosti exekútora za porušenie povinnosti poukázať oprávnenému peňažné prostriedky riadne a včas sa vzťahujú aj na konania začaté do 31.10.2013.“ 
 	O 	N 	Predkladateľ považuje navrhovanú právnu úpravu za dostatočnú; v prípade porušenia povinnosti súdneho exekútora poukázať oprávnenému prijaté peňažné prostriedky podľa § 36 ods. 8 a 9 nastupuje diciplinárna zodpovednosť súdneho exekútora za závažné disciplinárne previnenie. Nad rámec vyvodenia disciplinárnej zodpovednosti sa oprávnený tiež môže domáhať na súde vydania tzv. pokynového uznesenia, ktorým môže súd uložiť súdnemu exekútorovi povinnosť poukázať peňažné prostriedky oprávnenému v lehote nepresahujúcej 14 dní, čím oprávnený získa samostatný exekučný titul na plnenie. Nie je vylúčené ani uplatnenie trestnoprávnej zodpovednosti súdneho exekútora. 

V zmysle navrhovaných prechodných ustanovení (§ 243b ods. 2) sa ustanovenia § 36 ods. 8 až 12 upravujúce lehotu na poukázanie prijatých peňažných prostriedkov použijú aj na konania začaté pred účinnosťou tohto zákona, t.j. pred 1. novembrom 2013. 	
SBA 	§ 46 ods. 2 
Navrhovanou zmenou ods. 2 nedochádza podľa nášho názoru k spresneniu poradia vykonávania exekúcií, a ani nové znenie neupravuje túto otázku jednoznačne. Navrhujeme nové ustanovenie upraviť tak aby bol možný jeho jednoznačný výklad, alebo ponechať pôvodné znenie zákona. Navrhované znenie bude podľa nášho názoru spôsobovať nejednotný výklad a rôzny postup exekútorov. 	O 	N 	Predkladateľ považuje právnu úpravu za dostatočnú a zrozumiteľnú. 	
SBA 	§ 46 ods. 3  
Ministerstvom navrhované znenie § 46 ods. 3 : „ (3) Plnenie exekútorovi má rovnaké účinky, ako keby povinný plnil oprávnenému.“ predstavuje podľa nášho názoru neakceptovateľný zásah do hmotného práva. 

Medzi plnením exekútorovi a plnením oprávnenému je časový rozdiel a v prípade porušenia povinnosti exekútora môže predstavovať niekoľko týždňov, resp. mesiacov. Oprávnený nemá priamy dosah na plnenie povinného v exekúcii a objektívne nemôže ovplyvniť uspokojenie svojej pohľadávky, preto by podľa nášho názoru mohlo dôjsť k porušeniu zákonných ale aj ústavných práv oprávneného (čl. 20 a čl. 46 Ústavy SR). 

Navrhujeme aby sa nemodifikoval hmotnoprávny vzťah medzi dlžníkom a veriteľom s ohľadom na zánik jeho záväzku, keďže to môže mať vo vzťahu k veriteľovi nepriaznivé účtovno-daňové dôsledky. Z tohto dôvodu navrhujeme úplné vypustenie ustanovenia § 46 ods. 3. 
 	Z 	A 	Text primerane upravený v súvislosti s precizovaním informačných povinností a okamihom splnenia dlhu. 	
SBA 	§ 46 ods. 4  
V slovenskom právnom poriadku existuje rozdielny spôsob započítavania čiastočných plnení medzi občianskym a obchodným právom. Navrhované znenie ustanovenia je podľa nášho názoru v rozpore s obchodnou praxou a s ustanoveniami Obchodného zákonníka, ktorý umožňuje aj iné poradie uspokojenia pri čiastočnom plnení pohľadávky. V súvislosti s navrhovaným znením § 46 ods. 4 Exekučného poriadku nesúhlasíme, aby exekučný poriadok zasahoval do hmotnoprávneho postavenia medzi dlžníkom a veriteľom (prioritizácia čiastočného plnenia je v obchodno-právnom vzťahu zásadne odlišná od občiansko-právneho vzťahu). Pokiaľ by aj malo dôjsť k zmene spôsobu započítavania čiastočných plnení, takáto zmena by sa podľa nášho názoru jednoznačne nemala týkať súčasne existujúcich vzťahov. 

Navrhujeme preto zlúčiť písmená b) a c) do jedného písmena ktoré by mohlo znieť: „b) vymáhaná pohľadávka oprávneného, vrátane jej príslušenstva“, 
alebo ak je potrebné stanoviť prioritizáciu čiastočných plnení jednote, tak to navrhujeme zakotviť výlučne len pre účely exekučného konania (napr. obdoba § 100 zákona o konkurze a reštrukturalizácii). Teda napr. doplnením formulácie: „Pohľadávka veriteľa v prevyšujúcej časti je vylúčená z uspokojenia v tomto exekučnom konaní a môže byť uspokojená výlučne samostatnou exekúciou po skončení exekučného konania.“ 
 	Z 	N 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 21. mája 2013. Predkladateľ na navrhovanej úprave trvá. Z povahy je zrejmé, že pôjde o lex specialis režim, na ktorý sa nepoužijú ustanovenia kódexov o dobrovoľnom plnení. Pripomienka SBA ako nepovinne pripomienkujúceho subjektu bola prerokovaná na najvyššej úrovni zástupcov predkladateľa a SBA. 	
SBA 	§ 95  
Vo všeobecnosti súhlasíme so zavedením inštitútu osobitného účtu exekútora, avšak navrhujeme dopracovať niektoré navrhnuté riešenia. S ohľadom na navrhované znenie § 46 odsekov 3 až 6 je z pohľadu banky veľmi problematické zabezpečiť distribúciu jednotlivých plnení na viaceré miesta podľa navrhovaných pravidiel. Navrhujeme preto aby jediným miestom, kde banka realizuje úhrady v rámci exekúcie prikázaním pohľadávky z účtu v banke bol osobitný účet exekútora. Predmetná zmena by zároveň reflektovala navrhovanú právnu úpravu, ktorá výrazne spresňuje následné povinnosti exekútora vo vzťahu k oprávnenému a zároveň zvyšuje jeho zodpovednosť. 

Navrhované by bolo možné zakomponovať napr. do § 96 ods. 3 v znení : 
„Banka je povinná po doručení exekučného príkazu vyplatiť pohľadávku, jej príslušenstvo a trovy exekúcie na osobitný bankový účet exekútora, ktorý oznámi písomne banke. Zmena osobitného účtu exekútora je voči banke účinná dňom nasledujúcim po oznámení zmeny banke.“ 
alebo súčasnou úpravou § 96 ods. 3 a § 243b, ktorý navrhujeme doplniť odsekom 16: 
„(16) Komora zverejní číslo osobitného bankového účtu exekútora na svojom webovom sídle do 01.11.2013. Číslo osobitného bankového účtu a každú jeho zmenu je exekútor povinný oznámiť banke vykonávajúcej exekúciu prikázaním pohľadávky z účtu v banke.“ 

Uvedené legislatívne riešenie tiež rieši legislatívny nedostatok, ktorý sa v súčasnosti rieši iba výkladom, a to, že exekúcia prikázaním pohľadávky z účtu v banke sa realizuje aj na vymoženie trov exekúcie (čo súčasné znenie výslovne neobsahuje). 

Zároveň navrhujeme zosúladiť tiež § 95 ods. 1, 2 a 3 doplnením pojmu osobitný bankový účet exekútora 
(1) a) ... trov exekúcie bezhotovostným prevodom „na osobitný bankový účet exekútora.“ 
b) .... jej príslušenstva a trov exekúcie „na osobitný bankový účet exekútora.“ 
(2) ... označí „osobitný bankový účet exekútora“, na ktorý môže ... 
(3) ... a trovy exekúcie na „osobitný bankový účet exekútora.“ 

Taktiež navrhujeme aby sa v prechodných ustanoveniach novely stanovilo, že táto zmena sa týka aj exekučných konaní začatých pred účinnosťou zákona. 
 	O 	N 	Uplatnená pripomienka presahuje rámec tohto návrhu zákona. 	
SBA 	§ 94 - § 95  
V praxi sa objavujú rozporuplné názory na otázku či v zmysle § 94 a nasl. Exekučného poriadku podliehajú exekúcii účty zriadené povinným po doručení príkazu na začatie exekúcie (exekútori štandardne používajú v príkaze formuláciu „všetky účty povinného“). Ohľadne tejto otázky navrhujeme viesť odbornú diskusiu a na základe jej výsledkov doplniť príslušné ustanovenia Exekučného poriadku. 

Táto nejednoznačná právna úprava spôsobuje v bankovom sektore enormné operačné riziko. Na jednej strane ide o riziko poddžníckeho nároku oprávneného v exekúcii a na druhej strene ide o riziko zodpovednosti za škodu spôsobenú porušení zmluvy o novootvorenom účte (jeho neoprávnenou blokáciou). 

V tejto oblasti navrhujeme legislatívnu úpravu, ktorá jednoznačne vylúči úvahy o tom, že exekúcii podliehajú aj účty, ktoré nemal povinný zriadené v banke v čase doručenia príkazu na začatie exekúcie (v súlade so závermi Najvyššieho súdu SR v rozhodnutí vydanom pod sp. zn. 5 Cdo 65/2009.) 

Opačný prístup by spôsoboval obrovské aplikačné problémy na strane bánk. 

Legislatívne riešenie je možné realizovať napr. doplnením § 94 ods. 3 do Exekučného poriadku v znení: 
„Príkaz na začatie exekúcie a exekučný príkaz sa vzťahujú na účty povinného, ktorých je majiteľom v čase doručenia príkazu na začatie exekúcie.“ 
alternatívne navrhuje doplniť do § 95 ods. 4 : 
„(4) Príkaz na začatie exekúcie a exekučný príkaz sa nevťahuje na účty povinného zriadené po doručení príkazu.„ 
 	Z 	N 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 20. mája 2013. SBA netrvá na uplatnenej zásadnej pripomienke nad rámec návrhu zákona; rozpor odstránený. Uvedená problematika bude riešená v súvislosti s procesnou novelou Exekučného poriadku. 	
SBA 	k zakonu 
Vo veci špecializovanej elektronickej komunikácie, ktorá bola medzi súdnymi exekútormi a bankami zákonom o bankách povolená, máme záujem pokračovať. Ostrá prevádzka elektronickej komunikácie bola spustená koncom roka 2011, pričom dňa 18.3.2013 elektronicky komunikovalo 11 bánk a 121 súdnych exekútorov z 313 súdnych exekútorov (39 %), pričom ďalších 28 súdnych exekútorov už podpísalo zmluvu o pripojení. Navrhujeme, aby bolo Slovenskej komore exekútorov umožnené uzatvárať dohody o špecializovanej elektronickej komunikácii obdobne ako je tomu v prípade bánk Slovenskej bankovej asociácii. 

Na základe súčasne platnej právnej úpravy je v zmysle § 91 ods. 10 zákona č. 483/2001 Z.z. zákona o bankách umožnené záujmovému združeniu bánk a pobočiek zahraničných bánk (SBA) za zákonom stanovených podmienok uzatvoriť dohodu o automatizovanom elektronickom komunikačnom systéme, ktorá by následne bola pre tento sektor záväzná. 

Obdobné ustanovenie by podľa nášho názoru bolo vhodné vložiť do Exekučného poriadku, čím by bola poskytnutá celému exekútorskému stavu možnosť (nie však povinnosť) spoločnej a jednotnej elektronickej komunikácie. Takéto oprávnenie by podľa nášho názoru mohla mať Slovenská komora exekútorov, ktorá by však mohla vyjadriť svoj súhlas v zmysle svojich vnútorných postupov. 
 	Z 	A 	Text doplnený o navrhované splnomocňovacie ustanovenie. 	
SBA 	§ 96  
Špecializovanú elektronickú komunikáciu, máme záujem aj naďalej rozvíjať. Navrhujeme aby bolo umožnené doručenie príkazu na začatie exekúcie a exekučného príkazu v rámci exekúcie prikázaním pohľadávky z účtu v banke elektronicky. 

Súčasná právna úprava, ktorá predpisuje pre tieto rozhodnutia v exekučnom konaní doručenie do vlastných rúk vylučuje ich možnosť elektronického doručenia. Ich elektronické doručenie v štandardizovanej forme je podmienkou ich následného elektronického spracovania, ktorá zefektívni a zrýchli potrebné procesy. 

Samozrejme je potrebné dodržať bezpečný, spoľahlivý a dostatočne výkonný komunikačný kanál ako aj potrebnú štandardizáciu, čo je všetko možné dosiahnuť dohodou medzi komunikujúcimi stranami (podobne ako už v súčasnosti funguje komunikácia medzi množstvom bánk a množstvom exekútorov v rámci súčinnosti pri poskytovaní bankových informácií). 

Navrhujeme všeobecnú formuláciu, ktorá by pripustila elektronickú komunikáciu napr. v § 95 ods. 2, § 96 ods. 2 a § 96 ods. 4 doplniť vety: 
„Príkaz na začatie exekúcie je možné banke doručiť aj elektronicky na základe dohody medzi bankami a exekútormi„ 
„Exekučný príkaz je možné banke doručiť aj elektronicky na základe dohody medzi bankami a exekútormi.„ 
„Príkaz na odblokovanie je možné banke doručiť aj elektronicky na základe dohody medzi bankami a exekútormi.„ 
alebo doplniť § 96 o odsek 5 so znením: 
„(5) Príkaz na začatie exekúcie, exekučný príkaz a príkaz na odblokovanie účtu povinného je exekútor oprávnený po dohode s bankou doručiť banke v elektronickej podobe elektronickými prostriedkami. Elektronické doručovanie sa považuje za doručenie do vlastných rúk.“ 
 	Z 	N 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 20. mája 2013. SBA netrvá na zásadnej pripomienke, rozpor odstránený. Otázka elektronického doručovania bude riešená v súvislosti so zákonom o elektronickom výkone verejnej moci. 

SOCP 	Všeobecne 

Sociálna poisťovňa oceňuje zámer predkladateľa riešiť problémy súčasnej právnej úpravy, a to najmä vo vzťahu k sprísneniu pravidiel konania súdnych exekútorov, ktoré má výrazný dopad na uspokojovanie pohľadávok Sociálnej poisťovne, keďže je to jediná forma, prostredníctvom ktorej môže Sociálna poisťovňa realizovať nútený výkon rozhodnutia a zabezpečovať tak úhradu pohľadávok na verejných prostriedkoch slúžiacich na výplatu dávok sociálneho poistenia. Napriek uvedenému, máme za to, že je potrebné niektoré navrhované oblasti dopracovať, resp. zásadným spôsobom prehodnotiť. 
 	O 	A 	Pripomienka vzatá na vedomie. 	
SOCP 	K § 16 ods. 7 až 9 

Navrhované ustanovenia sú v rozpore s účelom exekučného poriadku. Ak štát zveril určitú časť súdnej moci exekútorom, nemal by z dôvodu prekážky na strane ich funkčnosti preniesť zodpovednosť za ďalší priebeh exekúcie na veriteľa s tak závažným dôsledkom, ako je zastavenie exekúcie a platenie trov exekúcie oprávneným. Ak sa má naplniť účel exekúcie, nárok na trovy exekúcie (pohľadávka odvolaného exekútora) by mal prejsť spolu s vymáhanou pohľadávkou na iného exekútora a ten by mal zabezpečiť splnenie obidvoch nárokov. V mnohých prípadoch dochádza k odvolaniu súdneho exekútora pre porušenie zákona, preto je neprijateľné, aby zákon prednostne garantoval úhradu jeho nákladov na ťarchu oprávneného, pre ktorého nezabezpečil výkon jeho práva. 
 	Z 	A 	Navrhovaná právna úprava bola vypustená. 	
SOCP 	K § 36 ods. 8 až 11 

Navrhovanú lehotu 14 dní na poukázanie prijatých peňažných prostriedkov oprávnenému považujeme za neprimerane dlhú. Navrhujeme maximálnu lehotu 7 dní, ako je to pri rozvrhu výťažku alebo pri viacerých zrážkach z príjmov. Osobitná úprava úhrady ohľadne sumy do 5 eur je nedôvodná. Doplnenie § 36 o uvedené opatrenia nemá praktický význam, pretože oprávnený nemá ako zistiť, že povinný uhradil, resp. že pohľadávka bola uhradená na účet exekútora. Opätovne sa kladie dôraz na konanie oprávneného, pretože ten musí najskôr zistiť, či povinný plnil a potom uplatňovať svoje práva vo vzťahu k exekútorovi a súdu. S ohľadom na účinky navrhovaného ustanovenia § 46 ods. 3, povinný už nebude mať dôvod ani záujem preukazovať plnenie oprávnenému. Z uvedených dôvodov odporúčame úpravu v odsekoch 8 až 11 prehodnotiť. 
 	Z 	A 	Text upravený v súlade so vznesenými zásadnými pripomienkami iných pripomienkujúcich subjektov a po konsenze dosiahnutom na rozporovom konaní. 	
SOCP 	K § 46 ods. 3 

Podľa novonavrhovaného odseku 3 má mať plnenie exekútorovi rovnaké účinky, ako keby povinný plnil oprávnenému. Navrhovaný zámer je však potrebné dopracovať o právne účinky na oprávneného a ďalšie, najmä oznamovacie povinnosti súdneho exekútora prípadne povinného. Napr. podľa zákona o sociálnom poistení poistné je uhradené až pripísaním na účet Sociálnej poisťovne v Štátnej pokladnici. Uvedená skutočnosť je relevantná napr. pre posúdenie splnenia podmienok nároku na dávky, ktoré sú podmienené zaplatením poistného, pre započítanie doby dôchodkového poistenia, pre výpočet penále, zverejnenie v zozname dlžníkov, vydanie potvrdenia o neexistencii nedoplatkov a pod. Považujeme preto za nevyhnutné navrhovanú právnu úpravu v tomto smere dopracovať. 
 	Z 	A 	Text upravený v súlade so vznesenými zásadnými pripomienkami iných pripomienkujúcich subjektov a po konsenze dosiahnutom na rozporovom konaní. 	
SOCP 	K § 46 ods. 4 

Navrhovanú úpravu poradia započítania prijatého alebo vymoženého plnenia považujeme za nejednoznačnú, umožňujúcu rôzny výklad a potenciálne aplikačné problémy. Z uvedeného dôvodu, ako aj zohľadňujúc účel exekučného konania navrhujeme, aby istina vymáhanej pohľadávky a trovy exekúcie boli zaradené do rovnakého poradia, pričom by bol určený pomer uspokojenia 76% istina a 24% trovy.  	Z 	A 	Pravidlá pre započítanie precizované. 	
SOCP 	K § 46 ods. 6 

Podľa navrhovanej úpravy bude mať oprávnený nárok dozvedieť sa bezplatne len raz do roka o plneniach povinného v jeho prospech. V dôsledku takejto úpravy bude aj v odôvodnených prípadoch, napr. keď sa oprávnený dozvie od povinného, že došlo k úhrade, poskytnutie informácie od exekútora spoplatnené. Navrhujeme preto stanoviť povinnosť exekútora informovať oprávneného o vyúčtovaní úhrady od povinného po každom plnení, keď mu vzniká aj povinnosť zaslať vymožené prostriedky oprávnenému, v ostatných prípadoch jedenkrát ročne na požiadanie účastníka konania v lehote 30 dní od doručenia žiadosti bezplatne, ak sa nedohodne s oprávneným inak.  	Z 	A 	Precizujú sa vzájomné informačné povinnosti účastníkov exekučného konania a súdneho exekútora. Z doplnenej právnej úpravy je zrejmé, že je podstatný rozdiel medzi pravidelným poukazovaním prijatých peňažných prostriedkov a tzv. komplexným vyúčtovaním exekučného konania. 	
SOCP 	K § 58 ods. 6 

Navrhovanou úpravou sa vypúšťa devolutívny účinok odvolania v súvislosti s rozhodnutím súdu o trovách konania pri zastavení exekúcie a právo generálneho prokurátora podať v týchto veciach mimoriadne dovolanie. S uvedeným návrhom zásadne nesúhlasíme, považujeme to za výrazne negatívny zásah do práv oprávneného (aj povinného), ich oslabenie, ako ja oslabenie kontroly zo strany vyššej súdnej inštancie a generálneho prokurátora. Z praxe Sociálnej poisťovne môžeme uviesť, že podávaním odvolaní proti trovám konania Sociálna poisťovňa znížila náklady na trovy exekučných konaní od roku 2007 zo 413 tis. Euro do roku 2011 na 100 tis. Euro. 
 	Z 	N 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 15. mája 2013. Sociálna poisťovňa netrvá na zásadnej pripomienke, rozpor odstránený. 	
SOCP 	K § 60 ods. 2 

Predmetným ustanovením sa upravuje povinnosť exekútora pred vrátením poverenia zaslať účastníkom konania konečné vyúčtovanie exekúcie. Absentuje však sankcia za nesplnenie tejto povinnosti , ako aj riešenie ďalších dôsledkov nesplnenia tejto povinnosti na oprávneného, ako aj povinného. Navrhovaným ustanovením sa neodstránia prípady ukončených exekučných konaní bez vedomia oprávneného. Navrhujeme preto doplniť text o povinnosť exekútora zdokladovať súdu skutočnosti uvedené v § 60 ods. 2. pred alebo súčasne s vrátením poverenia.  	Z 	A 	Text primerane upravený v súlade s uplatnenými zásadnými pripomienkami. 	
SOCP 	K § 243b ods. 2 – vo vzťahu k §16 ods. 8 a 9 a §46 ods. 3 až 6 
Napriek tomu, že chápeme účel navrhovanej právnej úpravy, máme za to, že sa ňou porušuje zákaz retroaktivity a jej aplikácia bude mať nielen zásadný negatívny dopad na správny fond Sociálnej poisťovne (v prípade neakceptovania zásadnej pripomienky Sociálnej poisťovne k § 16 ods. 7 až 9 ), pričom sa nedá vylúčiť dopad na verejné financie z dôvodu prípadnej potreby zvýšenia tvorby správneho fondu a tým aj zvýšenia finančnej výpomoci na krytie deficitu základného fondu starobného poistenia, ale vyvolá aj závažné právne dôsledky na účastníkov právnych vzťahov sociálneho poistenia. Navyše vyjadrujeme odôvodnené pochybnosti o možnosti zvládnutia jej realizácie v podmienkach Sociálnej poisťovne, v ktorej je vedených cca 400 000 exekučných konaní. 
Úhrada na účet exekútora a účinky, ktoré sú s tým spojené u oprávneného spätne dozadu, v podmienkach Sociálnej poisťovne znamená dopad (prehodnocovanie) nároku na dávky, dopad na postúpenie pohľadávok, vydané rozhodnutia na penále, vydané potvrdenia, zverejnenie v zozname dlžníkov. Z uvedených dôvodov zásadne nesúhlasíme s predmetným návrhom. 
 	Z 	A 	Ustanovenie § 16 ods. 8 a 9 bolo vypustené z navrhovanej právnej úpravy. 	
SOCP 	Nad rámec predloženej úpravy 
- zaviesť osobitnú právnu úpravu vykonávania zrážok z dôchodku (a z úrazovej a pozostalostnej úrazovej renty) 
V súčasnosti je Sociálna poisťovňa povinná pri vykonávaní zrážok z dôchodkových dávok postupovať podľa právnej úpravy zrážok z iných príjmov, ktorá je totožná ako postup pri exekúcii zrážkami zo mzdy. Avšak dôchodkové dávky sú, na rozdiel od mzdy, vyplácané mesačne vopred, pričom úkony potrebné na výplatu dôchodkových dávok sú Sociálnou poisťovňou, vzhľadom na približne 1,5 milióna vyplácaných dôchodkových dávok, vykonávané v nevyhnutnom časovom predstihu pred samotným výplatným termínom dôchodku v príslušnom kalendárnom mesiaci. 
Skutočnosť, že Sociálna poisťovňa nie je schopná zabezpečiť zmenu vo výplate dôchodku bezodkladne od najbližšieho výplatného termínu, je zohľadnená napríklad v ustanovení § 117 ods. 2 zákona č. 461/2003 Z. z. o sociálnom poistení. Napriek tomu, že uvedené ustanovenie sa týka zmeny spôsobu výplaty dôchodkových dávok, obdobný proces spracovania, ako v prípade zmeny v spôsobe výplaty, prichádza do úvahy aj po doručení príkazu na začatie exekúcie, pretože aj v tomto prípade je potrebné modifikovať sumu dôchodku vyplácaného povinnému. 
Túto skutočnosť a osobitosť právnej úpravy je preto potrebné zohľadniť aj v ustanoveniach zákona č. 233/1995 Z. z. v znení neskorších predpisov. 
Sociálna poisťovňa, napriek tomu, že zrážky z dôchodku vykonáva od, zo svojho pohľadu, najbližšieho možného výplatného termínu, je v súčasnosti neustále vystavená riziku, že oprávnený si uplatní na súde právo na vyplatenie súm podľa § 82 zákona č. 233/1995 Z. z., keďže je obvyklé, že dôchodok bez vykonania zrážky sa povinnému vyplatí aj po doručení príkazu na začatie exekúcie, čím dochádza zo strany Sociálnej poisťovne k porušeniu § 66 ods. 1 písm. b) zákona č. 233/1995 Z. z.. 
Uvedený návrh sa analogicky vzťahuje aj na ostatné právne predpisy upravujúce výkon rozhodnutia zrážkami zo mzdy (dôchodku), úrazovej renty a pozostalostnej úrazovej renty. 

- vylúčiť z okruhu nemocenských dávok, výkon zrážok z ošetrovného a vyrovnávacej dávky, nakoľko v prípade ošetrovného ide o krátkodobú nemocenskú dávku a v prípade vyrovnávacej dávky ide o nízku sumu a zanedbateľný počet dávok, 

- zjednotiť postupy pri výkone zrážok z jednotlivých nemocenských dávok. Pokiaľ pri výkone zrážok z nemocenského sa postupuje v zmysle § 67 ods. 4 Exekučného poriadku, pri výkone rozhodnutia zrážkami z iných nemocenských dávok - z materského a ošetrovného - sa postupuje podľa § 92 ods. 2 Exekučného poriadku, čo je čiastočne odlišný postup. Z uvedeného dôvodu navrhujeme upraviť § 67 ods. 4 a 5 Exekučného poriadku nasledovne: 
§ 67 ods. 4 „Ak vznikne na strane zamestnanca prekážka v práci, pri ktorej má nárok na nemocenskú dávku (ďalej len „prekážka v práci“), platiteľ mzdy do troch pracovných dní oznámi začiatok prekážky v práci exekútorovi, ktorý vydal exekučný príkaz na vykonanie exekúcie zrážkami zo mzdy zamestnanca a súčasne ho informuje, ktorá pobočka Sociálnej poisťovne bude nemocenskú dávku vyplácať. Exekútor doručí príkaz na začatie exekúcie a exekučný príkaz príslušnej pobočke Sociálnej poisťovne, pričom ju oboznámi s údajmi uvedenými v § 84 ods. 3. Pobočka po doručení príkazu na začatie exekúcie, ktorý jej zaslal exekútor, postupuje podľa § 66 ods. 1 písm. b). Po doručení exekučného príkazu, ktorý jej zaslal exekútor, postupuje podľa odseku 3.“ 
§ 67 ods. 5 „Skončenie prekážky v práci uvedenej v odseku 4 oznámi platiteľ mzdy exekútorovi do troch pracovných dní. Po skončení prekážky v práci vykonáva zrážky zo mzdy platiteľ mzdy.“. 

V prípade, ak nebude akceptovaná predmetná pripomienka, považujeme za potrebné ustanoviť, že príkaz na začatie exekúcie a exekučný príkaz musí Sociálnej poisťovni vždy doručiť exekútor. 

- určiť lehoty pri poskytovaní súčinnosti Sociálnej poisťovni zo strany exekútora; vzhľadom na termíny výplaty dávok navrhujeme: bezodkladne, maximálne do 3 kalendárnych dní, 

- jednoznačne zadefinovať pravidlá 
• v príkaze na začatie exekúcie a exekučnom príkaze musí identifikovať dávku, z ktorej sa majú vykonávať zrážky, 
• ako povinnú náležitosť exekučného príkazu ustanoviť aj počet osôb vyživovaných povinným na účely určenia výšky exekučnej zrážky. Povinnosťou súdneho exekútora síce podľa § 66 ods. 1 písm. b) zákona č. 233/1995 Z. z. je určiť sumu zrážky, pričom takýmto určením sa rozumie poskytnutie všetkých údajov relevantných na to, aby Sociálna poisťovňa mohla určiť sumu zrážky, avšak v praxi Sociálna poisťovňa musí na účely správneho výpočtu výšky exekučnej zrážky dodatočne požadovať zasielanie dokladov od povinného (sobášny list, rodné listy detí, potvrdenie o štúdiu,...), čím sa zbytočne zvyšuje administratívna záťaž výkonu tejto agendy a zároveň sa zvyšujú náklady Sociálnej poisťovne, pričom tieto by mali byť súčasťou trov exekúcie, ktoré si má možnosť exekútor vymáhať, 

- zaviesť povinnosť exekútora: 
• komunikovať so Sociálnou poisťovňou pri poskytovaní súčinnosti elektronicky (Sociálna poisťovňa má vytvorené všetky technické podmienky na to, aby poskytovala súčinnosť súdnym exekútorom elektronicky, čím dôjde k výraznému zrýchleniu a zjednodušeniu tejto činnosti vrátane zníženia nákladov, a to tak na strane Sociálnej poisťovne, ako aj súdnych exekútorov, čo sa v konečnom dôsledku premietne aj v znížení trov exekúcie), 
• uviesť v exekučnom príkaze podiel povinných na pohľadávke, v prípade exekučného príkazu znejúceho na jednu pohľadávku a viacerých povinných, 

- určiť lehotu, dokedy sa majú sumy zrazené na základe príkazu na začatie exekúcie uchovávať v „depozite“ v prípade, keď exekútor dlhšiu dobu neposiela platiteľovi mzdy, resp. Sociálnej poisťovni, exekučný príkaz (navrhujeme 3 - 6 mesiacov a následne vyplatiť povinnému). 

V súvislosti s vykonávaním zrážok z dôchodkových dávok, či už podľa zákona č. 233/1995 Z. z. v znení neskorších predpisov aleb iných právnych predpisov, by pre Sociálnu poisťovňu, vzhľadom na množstvo doručovanch písomností od súdnych exekútorov a iných orgánov, ktoré nariaďujú výkon rozhodnutia (súdy, daňové úrady...), bolo značným zjednodušením výkonu tejto činnosti, keby doručené písomnosti a údaje v nich obsiahnuté, na podklade ktorých sa začínajú zrážky z dôchodkových dávok vykonávať, mali jednotnú formu. 
 	O 	ČA 	Pripomienka presahuje rámec predloženého návrhu zákona; uvedená problematika bude riešená v nadväzujúcej procesnej novele Exekučného poriadku. 

Pokiaľ ide o otázku zrážok z dôchodkov, bol vytvorený priestor pre odchylnú právnu úpravu zrážok, a to doplnením splnomocňovacieho ustanovenia v § 70 ods. 1, pokiaľ ide o vykonávací predpis upravujúci rozsah zrážok zo mzdy pri výkone rozhodnutia. 	
SOCP 	Nad rámec predloženej úpravy 
- zaviesť nové princípy určovania odmeny súdneho exekútora, najmä pri exekúcii na peňažné plnenia 
Výšku odmeny súdneho exekútora pri exekúcii na peňažné plnenie, ktoré podľa súčasnej právnej úpravy predstavuje 20% z výšky vymoženej pohľadávky, považujeme za neprimerane vysokú, majúcu v mnohých prípadoch likvidačný dopad na povinného. 
Navrhujeme preto znížiť percentuálny podiel z 20% na 10% a v prípade, že povinným je poberateľ dôchodku na 6%. V tejto súvislosti poznamenávame, že Sociálna poisťovňa zaznamenáva neustále rastúci trend exekučných konaní voči poberateľom dôchodkov. Za posledné 4 roky sa zvýšil počet exekučných konaní o 140%. K 1. januáru 2013 Sociálna poisťovňa vykonávala až 41 478 zrážok z dôchodku, pričom počet exekvovaných poberateľov dôchodku bol 39 030.  	Z 	N 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 21. mája 2013. Sociálna poisťovňa netrvá na zásadnej pripomienke, rozpor bol ostránený. Otázka odmien súdnych exekútrov bude upravená vo vyhláške Ministerstva spravodlivosti SR č. 288/1995 Z.z. o odmenách a náhradách súdnych exekútorov v znení neskorších predpisov v nadväzujúcej procesnej novele Exekučného poriadku. 	
ZMOS 	1. K § 182 ods. 2 - nad rámec návrhu 
1. K § 182 ods. 2 

Navrhujeme nasledovné znenie ustanovenia § 182 ods. 2: 

„Ak nie je prítomný pri vypratávaní nikto, kto by mohol veci prevziať, alebo ak sa prevzatie vecí odmieta, veci sa spíšu. Spísané veci prevezme do úschovy exekútor alebo ich uloží u vhodného uschovávateľa. Exekútor upovedomí povinného o tom, že jeho veci boli dané do úschovy.“ 

Odôvodnenie: 
Vzhľadom k tomu, že úschova vecí odstránených z vypratávaného objektu je činnosťou podmienenou vyprataním nehnuteľnosti alebo jej časti ako súčasti exekučného konania realizovaného exekútorom a exekútor sám je oprávnený v rámci tzv. ďalšej činnosti na prijímanie vecí do úschovy v súvislosti s výkonom exekúcie (§ 193 písm. b) Exekučného poriadku), nie je na mieste, aby túto činnosť za exekútora povinne suplovala na vlastné náklady obec. Miestne samosprávy majú často problémy s realizáciou povinnosti prevziať veci do úschovy a to najmä v prípadoch, kedy sami nemajú priestory vhodné na starostlivé opatrovanie prevzatých vecí, v dôsledku čoho sú nútené uzatvárať komerčné nájomné zmluvy odčerpávajúce verejné prostriedky určené na zlepšovanie kvality života ich obyvateľov. Spravodlivejšia a predovšetkým vykonateľnejšia sa javí právna úprava, ktorá umožní exekútorovi vypratané veci uschovať alebo uložiť u vhodného uschovávateľa a následne zohľadniť s tým spojené náklady v rámci trov úschovy, resp. trov konania ktoré budú exekútorovi uhradené. Tak sa zabezpečí ochrana majetku povinného pri uplatňovaní individuálnej zodpovednosti účastníkov exekučného konania a exekútora bez toho, aby umelo nedochádzalo k navyšovaniu trov exekúcie na nepeňažné plnenie na úkor prostriedkov miestnej samosprávy a jej obyvateľov. Veríme, že naša pripomienka bude braná do úvahy, tak ako bolo v súvislosti s pripravovanou novelizáciou Exekučného poriadku zo strany ministerstva v priebehu minulého roka deklarované. 
Túto pripomienku považuje ZMOS za zásadnú. 	Z 	N 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 21. mája 2013. Rozpor nebol odstránený. ZMOS trvá na zásadnej pripomienke.  	
ZMOS 	K § 183 ods. 1 - nad rámec návrhu 
Navrhujeme nasledovné znenie § 183 ods. 1: 

„Ak si povinný nevyzdvihne veci do šiestich mesiacov odo dňa, keď boli uschované, predajú sa podľa ustanovení o predaji hnuteľných vecí.“ 

Odôvodnenie: 
Uvedené navrhujeme vzhľadom na text predchádzajúcej pripomienky. 
Túto pripomienku považuje ZMOS za zásadnú. 
 	Z 	N 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 21. mája 2013. Rozpor nebol odstránený. ZMOS trvá na zásadnej pripomienke.