Vyhodnotenie medzirezortného pripomienkového konania

Návrh zákona o pomoci v hmotnej núdzi a o zmene a doplnení niektorých zákonov 

Spôsob pripomienkového konania	 	
Počet vznesených pripomienok, z toho zásadných	159  / 31 	
Počet vyhodnotených pripomienok	157 	
		
Počet akceptovaných pripomienok, z toho zásadných	66  / 11 	
Počet čiastočne akceptovaných pripomienok, z toho zásadných	13  / 4 	
Počet neakceptovaných pripomienok, z toho zásadných	78  / 16 	
		
Rozporové konanie (s kým, kedy, s akým výsledkom)		
Počet odstránených pripomienok		
Počet neodstránených pripomienok		

Sumarizácia vznesených pripomienok podľa subjektov
Č.	Subjekt	Pripomienky do termínu	Pripomienky po termíne	Nemali pripomienky	Vôbec nezaslali	
1 .	Ministerstvo spravodlivosti Slovenskej republiky 	22 (20o,2z) 	 	 	 	
2 .	Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky 	10 (10o,0z) 	 	 	 	
3 .	Ministerstvo financií Slovenskej republiky 	3 (2o,1z) 	 	 	 	
4 .	Ministerstvo kultúry Slovenskej republiky 	2 (2o,0z) 	 	 	 	
5 .	Ministerstvo hospodárstva Slovenskej republiky 	1 (1o,0z) 	 	 	 	
6 .	Ministerstvo dopravy, výstavby a regionálneho rozvoja Slovenskej republiky 	8 (8o,0z) 	 	 	 	
7 .	Ministerstvo pôdohospodárstva a rozvoja vidieka Slovenskej republiky 	2 (2o,0z) 	 	 	 	
8 .	Ministerstvo obrany Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
9 .	Ministerstvo zahraničných vecí a európskych záležitostí Slovenskej republiky 	2 (2o,0z) 	 	 	 	
10 .	Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
11 .	Ministerstvo životného prostredia Slovenskej republiky  	 	 	x 	 	
12 .	Ministerstvo školstva, vedy, výskumu a športu Slovenskej republiky 	7 (7o,0z) 	 	 	 	
13 .	Ministerstvo zdravotníctva Slovenskej republiky 	14 (12o,2z) 	 	 	 	
14 .	Úrad vlády Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
15 .	Protimonopolný úrad Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
16 .	Štatistický úrad Slovenskej republiky 	8 (8o,0z) 	 	 	 	
17 .	Úrad geodézie, kartografie a katastra Slovenskej republiky 	2 (2o,0z) 	 	 	 	
18 .	Úrad jadrového dozoru Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
19 .	Úrad pre normalizáciu, metrológiu a skúšobníctvo Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
20 .	Úrad pre verejné obstarávanie 	 	 	x 	 	
21 .	Úrad priemyselného vlastníctva Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
22 .	Správa štátnych hmotných rezerv Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
23 .	Národný bezpečnostný úrad 	 	 	x 	 	
24 .	Národná banka Slovenska 	4 (3o,1z) 	 	 	 	
25 .	Odbor aproximácie práva sekcie vládnej legislatívy Úradu vlády SR 	3 (3o,0z) 	 	 	 	
26 .	Najvyšší kontrolný úrad Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
27 .	Najvyšší súd Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
28 .	Generálna prokuratúra Slovenskej republiky 	6 (4o,2z) 	 	 	 	
29 .	Konfederácia odborových zväzov Slovenskej republiky 	1 (0o,1z) 	 	 	 	
30 .	Asociácia zamestnávateľských zväzov a združení Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
31 .	Národná rada Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
32 .	Ústavný súd Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
33 .	Kancelária prezidenta Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
34 .	Slovenská akadémia vied 	 	 	 	x 	
35 .	Sociálna poisťovňa 	3 (3o,0z) 	 	 	 	
36 .	Úrad na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky 	8 (2o,6z) 	 	 	 	
37 .	Úrad pre dohľad nad zdravotnou starostlivosťou 	 	 	x 	 	
38 .	Republiková únia zamestnávateľov 	 	 	 	x 	
39 .	Združenie miest a obcí Slovenska 	11 (5o,6z) 	 	 	 	
40 .	Únia miest Slovenska 	 	 	 	x 	
41 .	Bratislavský samosprávny kraj 	 	 	 	x 	
42 .	Nitriansky samosprávny kraj 	 	 	 	x 	
43 .	Prešovský samosprávny kraj 	 	 	 	x 	
44 .	Trenčiansky samosprávny kraj 	 	 	 	x 	
45 .	Trnavský samosprávny kraj 	 	 	x 	 	
46 .	Žilinský samosprávny kraj 	 	 	 	x 	
47 .	Nezávislé kresťanské odbory Slovenska 	 	 	 	x 	
48 .	Jazykovedný ústav Ľudovíta Štúra Slovenskej akadémie vied 	 	 	 	x 	
49 .	Magistrát hlavného mesta SR 	 	 	 	x 	
50 .	Jednota dôchodcov na Slovensku  	 	 	 	x 	
51 .	Banskobystrický samosprávny kraj 	 	 	 	x 	
52 .	Košický samosprávny kraj 	 	 	 	x 	
53 .	Mestský úrad Nitra 	 	 	 	x 	
54 .	Mestský úrad Trnava 	 	 	 	x 	
55 .	Mestský úrad Trenčín 	 	 	 	x 	
56 .	Mestský úrad Žilina 	 	 	 	x 	
57 .	Mestský úrad Banská Bystrica 	 	 	 	x 	
58 .	Mestský úrad Prešov 	 	 	 	x 	
59 .	Magistrát mesta Košice 	 	 	 	x 	
60 .	Slovenská sieť proti chudobe 	 	 	 	x 	
61 .	Štátna ochrana prírody Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
62 .	VSU 	 	 	 	x 	
63 .	Zbor väzenskej a justičnej stráže 	1 (1o,0z) 	 	 	 	
64 .	Verejnosť 	24 (24o,0z) 	 	 	 	
65 .	Splnomocnenec vlády SR pre rómske komunity 	7 (7o,0z) 	 	 	 	
66 .	Splnomocnenec vlády SR pre rozvoj občianskej spoločnosti 	10 (0o,10z) 	 	 	 	
	SPOLU	159 (128o,31z) 	0 (0o,0z) 	13 	30 	

Vyhodnotenie vecných pripomienok je uvedené v tabuľkovej časti.

Vysvetlivky  k použitým skratkám v tabuľke:	
O – obyčajná	A – akceptovaná	
Z – zásadná	N – neakceptovaná	
	ČA – čiastočne akceptovaná	

Subjekt	Pripomienka	Typ	Vyh.	Spôsob vyhodnotenia	
MS SR 	K čl. I., § 1 písm. a)  
Navrhované ustanovenie obsahuje implicitne definíciu osoby v hmotnej núdzi a v tomto smere navrhovaná dikcia presahuje rámec § 1. Odporúčame predkladateľovi fyzickú osobu v hmotnej núdzi vymedziť v § 2 a v § 1 písm. a) zachovať výhradne dikciu „a) pomoci v hmotnej núdzi fyzickej osobe“. 
 	O 	A 	 	
MS SR 	K čl. I., § 3 ods.1  
Odporúčame predkladateľovi na konci dikcie písmena g) pripojiť slovo „alebo“, aby bolo zrejmé, že definičný režim domácnosti sa má uplatniť alternatívne. Odôvodnenie: legislatívno-technická a formulačná pripomienka. 
 	O 	N 	Nejde o vymenovávanie podmienok, pri ktorých je rozhodujúce, či musia byť splnené kumulatívne alebo alternatívne, ale o taxatívny výpočet druhov domácností.  	
MS SR 	§ 3 ods.1 písm. a) 
Odporúčame predkladateľovi v poradí prvé slovo „a“ nahradiť čiarkou. Odôvodnenie: legislatívno-technická pripomienka.
 	O 	A 	 	
MS SR 	K Čl. I., § 3 ods. 6 
Odporúčame predkladateľovi preformulovať ustanovenie spôsobom, aby zahŕňalo jasný a určitý normatívny obsah. Odporúčame napríklad nasledovné znenie: „Za člena domácnosti podľa odseku 1 písm. e) alebo f) sa nepovažuje ...“. Odôvodnenie: legislatívno-technická a formulačná pripomienka. 
 	O 	N 	Použitá zavedená legislatívna technika.  	
MS SR 	K Čl. I., § 3 ods. 7 
Odporúčame predkladateľovi preformulovať druhú vetu spôsobom, aby zahŕňala jasný a určitý normatívny obsah. Odporúčame napríklad nasledovné znenie: „Za preukázanie skutočností podľa prvej vety nemožno považovať len ...“. Odôvodnenie: legislatívno-technická a formulačná pripomienka. 
 	O 	A 	 	
MS SR 	K Čl. I., § 5 ods. 2 písm. b) 
Odporúčame predkladateľovi termín „faktúra“ nahradiť iným vhodným termínom, nakoľko nejde o normatívny pojem. Odôvodnenie: legislatívno-technická a formulačná pripomienka.
 	O 	A 	 	
MS SR 	K Čl. I., § 5 ods. 2 písm. c) 
Odporúčame predkladateľovi zmeniť dikciu definície subsumovanej v písmene c), nakoľko predkladateľ negatívnu enumeráciu majetku vymedzuje samotným základným pojmom „majetok“. Odôvodnenie: legislatívno-technická a formulačná pripomienka.	O 	A 	 	
MS SR 	K Čl. I., § 6 písmeno d)  
Odporúčame predkladateľovi slovo „nároky“ nahradiť slovom „nárok“. Odôvodnenie: legislatívno-technická a formulačná pripomienka. 
 	O 	A 	 	
MS SR 	K Čl. I., § 7 ods. 4  
Odporúčame predkladateľovi slová „a z týchto dôvodov si nemôže uplatniť nárok na dávku poistenia v nezamestnanosti“ ako nadbytočné vypustiť, keďže definičný znak člena domácnosti je obsiahnutý v prvej časti vety. 
 	O 	A 	 	
MS SR 	K Čl. I., § 9 ods. 2  
Odporúčame predkladateľovi konštrukciu „domácnosť, ktorá sa zdržiava v cudzine“ nahradiť vhodnejším vyjadrením, ktoré bude logicky reflektovať používané pojmy. Odôvodnenie: legislatívno-technická a formulačná pripomienka. 
 	O 	A 	 	
MS SR 	K Čl. I., § 10  
Predkladateľ v rámci ustanovenia o dávke nesystematicky upravuje aj otázky uzavierania tzv. kooperačných správnych dohôd vo veciach aktivačných prác. Uvedené ustanovenia (odseky 3 a 4), resp. s nimi súvisiace odseky 8 až 10 presahujú rámec úpravy § 10 a javí sa, že môžu zakladať až nepriamu novelu zákona č. 5/2004 Z. z. o službách zamestnanosti v platnom znení. V tomto zmysle odporúčame predkladateľovi navrhované ustanovenia vypustiť a pripojiť novelizačné články súvisiacich predpisov, resp. navrhované ustanovenia upraviť tak, aby nepresahovali rámec konkrétnej navrhovanej právnej úpravy (konkrétneho ustanovenia). 
 	O 	N 	V uvedenom prípade nejde o dohody medzi obcou a úradom práce uzatvárané podľa zákona o službách zamestnanosti. 	
MS SR 	K Čl. I., § 14 ods. 6  
Odporúčame predkladateľovi číslicu „6“ nahradiť slovom „šesť“. Odôvodnenie: legislatívno-technická pripomienka. 
 	O 	N 	V súlade s bodom č. 6 prílohy č. 5 LPV SR. 	
MS SR 	K Čl. I., § 17 ods. 1  
Odporúčame predkladateľovi zvážiť zachovanie demonštratívneho výpočtu vecí, na ktorých zabezpečenie možno poskytnúť jednorazovú dávku, prípadne ustanoviť, že okruh vecí môže vláda rozšíriť aj nariadením vlády SR. 
 	O 	N 	Na základe aplikačnej praxe sa demonštratívny výpočet javí ako opodstatnený. 	
MS SR 	K Čl. I., § 19 ods. 2 písm. c)  
Odporúčame predkladateľovi za slovo „a“ vložiť slovo „údaje“. 
Odôvodnenie: legislatívno-technická pripomienka.
	O 	A 	 	
MS SR 	K Čl. I., § 20  
Odporúčame predkladateľovi za slovo „podmienok“ vložiť slová „pre vznik“. Odôvodnenie: precizovanie dikcie. 
 	O 	A 	 	
MS SR 	K Čl. I., § 23 ods. 4  
Odporúčame predkladateľovi slovo „uvoľní“ nahradiť iným vhodným termínom, ktorý vystihne dispozíciu právnej normy, napr. slovami „zruší určenie“. 
Odôvodnenie: precizovanie dikcie. 
 	O 	N 	Ide o zaužívaný termín uvoľnenie z výkonu funkcie osobitného príjemcu. 	
MS SR 	K Čl. I., nadpis piatej časti 
Odporúčame predkladateľovi navrhovaný nadpis nahradiť nasledovným nadpisom „Pôsobnosť orgánov štátnej správy a obce“. Nadpis piatej časti neprimerane zužuje obsah subsumovanej úpravy, keďže pojem správny orgán sa používa iba pre účely správneho konania, tu je však zrejmé, že predkladateľom ustanovená pôsobnosť procesný rámec zjavne presahuje. Odôvodnenie: precizovanie dikcie. 
 	O 	A 	 	
MS SR 	K Čl. I., § 33 ods. 1  
Odporúčame predkladateľovi za slovo „nárokoch“ vložiť slovo „vzniknutých“. 
Odôvodnenie: formulačná pripomienka. 
 	O 	A 	 	
MS SR 	K čl. II. (zákon o priestupkoch), k bodu 1 (§ 13) 
Z pohľadu Legislatívnych pravidiel vlády SR je potrebné novonavrhovanú dikciu formulovať nasledovne: „Ak tento zákon v § 88aa neustanovuje inak, pokuta“. Predkladateľom navrhovaná zmena právnej úpravy v spojení s novou dikciou § 88aa ods. 2 in fine však nerieši problém povahy príjmu z pokút, práve naopak právny stav sa navrhovanou zmenou ešte viac zneprehľadňuje. Skutočnosť, že predkladateľ uvedie, že zrážky z príjmu sú príjmom štátneho rozpočtu ešte nevylučuje generálnu klauzulu o tom, že príjmy z pokút za vybrané priestupky sú príjmom obce (§ 13 zákona č. 327/1990 Zb.). Z tohto dôvodu zásadne trváme na tom, aby predkladateľ náležite vysporiadal vzťah    § 13 a § 88aa zákona č. 327/1990 Zb. a jasne ustálil, či príjmy z pokút za vybrané priestupky sú príjmom obce alebo štátneho rozpočtu. Nemôže totiž platiť, že pri zrážkach z niektorých príjmov ide o príjem štátu a pri ostatných spôsoboch výkonu rozhodnutia pre prípad vymoženia plnenia z majetku povinného o príjem obce. V tomto smere tak môže vzniknúť až dichotómia, kde sa časť pokuty bude zrážať v prospech príjmov štátneho rozpočtu a časť v prospech príjmov obce – uvedená situácia môže nastať napríklad pri výkone rozhodnutia na pokutu uloženú pri súbehu priestupkov. V danej súvislosti môže navyše vzniknúť aj neistota v otázke, kedy bude pokuta skutočne vymožená. 

Táto pripomienka je zásadná. 
 	Z 	A 	 	
MS SR 	K bodu 2 (§ 88aa), § 88aa ods. 1 
V súvislosti s osobitným sankčným priestupkovým režimom § 88aa považujeme navrhnutú úpravu za nedostatočnú. Zásadne trváme na tom, aby sa predkladateľ náležite vysporiadal aj so súvisiacimi otázkami výkonu rozhodnutia znejúceho na pokuty za spáchanie priestupkov na vybraných úsekoch verejnej správy. Ak majú byť pokuty vykonávané aj vo vzťahu k vybraným príjmom, ktoré inak nemožno postihnúť exekúciou a ak sa má v týchto prípadoch uplatniť osobitný režim výkonu zrážok zo mzdy a iných príjmov (§ 2b nariadenia vlády č. 268/2006 Z. z. o rozsahu zrážok zo mzdy pri výkone rozhodnutia v znení ostatnej novely), je nevyhnutné zasiahnuť napríklad aj do ust. § 12 zákona č. 372/1990 Zb. a jednoznačne ustanoviť, že popri výroku o vine za spáchanie niektorého z vybraných priestupkov nemôže byť vyslovená vina a uložený trest súbežne za iný priestupok. V prípade, že by nedošlo k ustanoveniu tejto výnimky, bolo by rozhodnutie o pokute za viaceré spáchané priestupky (a medzi nimi aj za niektorý z vybraných priestupkov) v osobitnom režime výkonu rozhodnutia prakticky nevykonateľné. Je tak zrejmé, že na účely zrážok zo mzdy a iných príjmov musí byť rozhodnutie o uložený pokuty podľa odseku 1 jasne a určito odlíšiteľné, inak sa navrhované opatrenie minie predkladateľom sledovanému účelu. Z pohľadu legislatívneho, je potrebné slová „§ 29, § 30 ods. 1 písm. e), § 47, § 49, § 50“ nahradiť slovami „§ 29, 30 ods. 1 písm. e), 47, 49 a 50“. 

Táto pripomienka je zásadná.
 	Z 	A 	 	
MS SR 	§ 88aa ods. 2 
V navrhovanej dikcii odseku 2 odporúčame predkladateľovi precizovať dikciu s ohľadom na terminológiu Správneho poriadku (§ 74, 75 ods. 1 a 77 ods. 2), in concreto odporúčame slovo „uloženej“ nahradiť slovom „určenej“, slovo „sa“ nahradiť slovami „orgán uskutočňujúci výkon rozhodnutia“ a za slovom „vypláca“ vložiť slovo „exekučný“. Zároveň odporúčame predkladateľovi podrobnejšie upraviť režim exekučného príkazu a jeho obsahové náležitosti. K druhej vete pozri pripomienku k novelizačnému bodu 1. 
 	O 	ČA 	. 	
MS SR 	§ 88aa ods. 4 
Odporúčame predkladateľovi navrhnutú dikciu zmeniť nasledovne: „(4) Rozhodnutie podľa odseku 1 nemožno vykonať exekúciou podľa osobitného predpisu. 14d)“. 
Odôvodnenie: Arg. terminológia a dikcia per analogiam napríklad ust. § 372 Občianskeho súdneho poriadku.
 	O 	A 	 	
MV SR 	k čl. I 
1. V § 1 ods. 2 odporúčame upraviť vymedzenie cudzincov, na ktorých sa vzťahuje tento zákon. Zákon č. 404/2011 Z. z. o pobyte cudzincov už nepoužíva pojem „povolenie na pobyt“ (ako to bolo v predchádzajúcom zákone č. 48/2002 Z. z. o pobyte cudzincov), taktiež ani pobyt azylanta a cudzinca s doplnkovou ochranou podľa zákona č. 480/2002 Z. z. nie je „pobyt na základe potvrdenia alebo povolenia“, keďže azyl sa udeľuje a doplnková ochrana poskytuje. Cudzinec môže mať na území Slovenskej republiky pobyt na základe bezvízovej dohody, vízum (národné alebo schnegenské), prechodný pobyt (vrátane modrej karty), trvalý pobyt (vrátane registrovaného trvalého pobytu občana EÚ a jeho rodinného príslušníka), tolerovaný pobyt, azyl, doplnkovú ochranu, dočasné útočisko. Podľa súčasného znenia § 3 zákona č. 599/2003 Z. z. sa zákon vzťahuje na každého cudzinca. Ak je úmyslom predkladateľa tento stav ponechať, odporúčame slová „cudzinca s pobytom na území Slovenskej republiky na základe potvrdenia alebo povolenia príslušného orgánu“ nahradiť iba slovom „cudzinca“.  	O 	A 	 	
MV SR 	k čl. I 
2. V § 5 ods. 2 písm. c) odporúčame slová „krízovej situácie mimo času vojny a vojnového stavu“ nahradiť slovami „mimoriadnej situácie“. 

Odôvodnenie: Prvá časť vety („v čase vojny, vojnového stavu, výnimočného stavu alebo núdzového stavu“) v sebe čiastočne subsumuje aj krízovú situáciu mimo času vojny a vojnového stavu. Krízou situáciou mimo času vojny a vojnového stavu je obdobie, počas ktorého je bezprostredne ohrozená alebo narušená bezpečnosť štátu a ústavné orgány môžu po splnení podmienok ustanovených v ústavnom zákone alebo osobitnom zákone na jej riešenie vyhlásiť výnimočný stav, núdzový stav alebo mimoriadnu situáciu (§ 2 písm. a) zákona č. 387/2002 Z. z. o riadení štátu v krízových situáciách mimo času vojny a vojnového stavu). Absentuje teda iba mimoriadna situácia, ktorá je definovaná v § 3 ods. 1 zákona č. 42/1994 Z. z. o civilnej ochrane obyvateľstva. 
Rovnako navrhujeme v poznámke pod čiarou k danému ustanoveniu odkázať na príslušné právne normy. 
 	O 	ČA 	Predkladateľ nepovažuje doplnenie odkazu na zákon NR SR č. 42/1994 Z. z. za potrebné. 	
MV SR 	k čl. I 
3. V § 8 ods. 2 písm. a) odporúčame slovo „alebo“ nahradiť čiarkou a na konci pripojiť tieto slová: „alebo je umiestnená v zariadení na základe rozhodnutia o zaistení podľa osobitného predpisu,“ s odkazom na § 2 ods. 1 písm. p) a § 88 až 100 zákona č. 404/2011 Z. z. o pobyte cudzincov“, keďže ide o obmedzenie osobnej slobody so zabezpečenými základnými životnými potrebami obdobným spôsobom ako je tomu vo väzbe alebo vo výkone trestu odňatia slobody. 	O 	A 	 	
MV SR 	k čl. I 
4. V § 10 ods. 3, ako aj v ďalších ustanoveniach návrhu zákona, sa uvádza organizátor dobrovoľníckej činnosti. Upozorňujeme, že zákon č. 406/2011 Z. z. o dobrovoľníctve nepozná takýto pojem. 	O 	A 	Príslušné ustanovenia upravené zavedením legislatívnej skratky v § 10 ods. 3. 	
MV SR 	k čl. I 
5. V § 10 ods. 10 sa uvádza, kedy úrad odstúpi od dohody uvedenej v odseku 3 a 8. Navrhujeme doplniť, aký dopad to bude mať na krátenie dávky u plnoletého člena domácnosti. 	O 	A 	Úprava § 10 ods. 7. 	
MV SR 	k čl. I 
6. V § 12 navrhujeme doplniť, aký dopad bude mať pre člena domácnosti, ak dohodu podľa navrhovaného § 12 ods. 3 písm. b) štvrtého bodu alebo piateho bodu poruší obec, rozpočtová organizácia alebo príspevková organizácia, ktorej zriaďovateľom je obec, alebo organizátor dobrovoľníckej činnosti.  	O 	N 	Dohoda o vykonávaní menších obecných služieb, ktorá je podmienkou nároku na aktivačný príspevok, je v dispozícii obce a úradu. Ak po porušení povinností na základe § 12 ods. 5 zmluva zanikne, nebudú splnené podmienky nároku na aktivačný príspevok. 	
MV SR 	k čl. I 
7. Vzhľadom na znenie § 40 ods. 4 Občianskeho zákonníka o písomnej forme právnych úkonov odporúčame v § 19 ods. 1 a § 28 ods. 2 slová o zaručenom elektronickom podpise vypustiť ako nadbytočné. 	O 	N 	MPSVR SR súhlasí s výkladom MV SR týkajúcim sa   § 40 ods. 4 OZ, avšak vzhľadom na kolidujúcu úpravu formy podania uvedenú v správnom poriadku, ktorý sa na konanie o pomoci v hmotnej núdzi subsidiárne použije, je nevyhnutné pre potreby praxe formu žiadosti výslovne ustanoviť. 	
MV SR 	k čl. I 
8. Ustanovenie § 28 ods. 3 odporúčame preformulovať a zosúladiť s obdobnými ustanoveniami v iných návrhoch zákonov, ktoré ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny predložilo do pripomienkového konania. 	O 	N 	Uvedená výnimka z povinnosti preukazovať skutočnosti rozhodujúce na vznik nároku je vecne upravená vo všetkých predkladaných zákonoch rovnako, rozdielne je len legislatívne vyjadrenie, a to vzhľadom na konkrétne systematické začlenenie daného ustanovenia. 

MV SR 	k čl. I 
9. Prechodné ustanovenie v § 33 odporúčame z dôvodu spresnenia a jednoznačnosti znenia komplexne preformulovať, pretože navzájom nekorešpondujú jednotlivé odseky (podľa odseku 1 sa o nárokoch spred 1. januára 2014 rozhoduje podľa doterajšieho zákona; podľa odseku 2 však úrad prehodnotí takéto nároky podľa nového zákona do konca apríla 2014 a podľa odseku 3 dávky priznané pred 1. januárom 2014 patria najdlhšie do konca marca 2014). 
	O 	N 	Odsek 1 je štandardným prechodným ustanovením týkajúcim sa posudzovania nárokov pri zmene právnej úpravy. Odseky 2 a 3 zakladajú kompetenciu úradu na prehodnotenie nárokov, ktoré budú trvať k 31.12.2013, podľa doterajších predpisov, keďže zámerom predkladateľa je zabezpečiť kontinuitu nárokov podľa doterajšieho a nového právneho stavu a vytvoriť na to dostatočný časový priestor. 	
MV SR 	k čl. II 
10. K bodu 2 – V § 88aa ods. 4 odporúčame slová „Rozhodnutie podľa odseku 1“ nahradiť slovami „Výkon rozhodnutia zrážkami z príjmu podľa odseku 1“ z dôvodu spresnenia textu. 	O 	A 	 	
MF SR 	Všeobecne 
Vzhľadom na skutočnosť, že z materiálu vyplýva rozpočtovo nekrytý vplyv a stále prebiehajú rokovania o návrhu rozpočtu verejnej správy na roky 2014 až 2016 žiadam v doložke vybraných vplyvov jednoznačne vyjadriť sumu ostatných finančne nekrytých vplyvov nad rámec 9 mil. eur v rokoch 2015 a 2016, ktoré budú zabezpečené v rámci výdavkových limitov kapitoly Ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny SR (ďalej len „MPSVR SR“) v programe „Sociálna inklúzia“ (jednoznačne vyjadriť, či ide konkrétne o rozdiel medzi 9 mil. eur a 10,019 mil. eur, resp.10, 473 mil. eur), pretože návrh zakladá nároky na výdavky štátneho rozpočtu na roky 2014 až 2016, pričom v tabuľke č. 2 sa kvantifikuje rozpočtovo nekrytý vplyv návrhu v roku 2014 v sume 7 899 266 eur, v roku 2015 v sume 10 019 445 eur a v roku 2016 v sume 10 472 770 eur. Rozpočtovo nekryté sú najmä výdavky týkajúce sa navrhovanej možnosti zabezpečenia účasti osôb v hmotnej núdzi na výkone menších obecných služieb alebo dobrovoľníckej činnosti úradov práce, sociálnych vecí a rodiny, ktoré budú organizovať, koordinovať a kontrolovať účasť týchto osôb, pričom sa uvádza, že predpokladaný objem finančných prostriedkov na tento účel sa odhaduje na 9 mil. eur (mzdy a poistné 8,162 mil. eur) a ostatné finančne nekryté vplyvy nad rámec 9 mil. eur v rokoch 2015 a 2016 zabezpečí MPSVR SR v rámci výdavkových limitov kapitoly MPSVR SR v programe „Sociálna inklúzia“. 

Upozorňujem tiež, že v nadväznosti na požadované vytvorenie nových pracovných miest vo vybraných úradoch práce, sociálnych vecí a rodiny SR v rokoch 2014 až 2016 (na zabezpečenie účasti osôb na výkone menších obecných služieb alebo dobrovoľníckej činnosti v počte cca 70 tis. osôb) nie je vo východiskách rozpočtu verejnej správy na roky 2014 až 2016 zapracované zvýšenie počtu zamestnancov kapitoly MPSVR SR ani prislúchajúcich osobných výdavkov. 
 	Z 	A 	 	
MF SR 	Všeobecne 
Návrh je potrebné upraviť gramaticky (napr. v čl. I § 3 ods. 1 písm. c) prvé slovo „a“ nahradiť čiarkou, v § 10 ods. 2 písm. c), d) a f) slovo „dvojice“ nahradiť slovom „dvojicu“) a zosúladiť s prílohou č. 5 k Legislatívnym pravidlám vlády SR (ďalej len „príloha LPV“) [napr. v čl. I poznámku pod čiarou k odkazu 2 zosúladiť s bodom 48 prvým odsekom prílohy LPV, v poznámke pod čiarou k odkazu 5 na konci vypustiť slová „v znení neskorších predpisov“, poznámky pod čiarou k odkazom 7 a 46 zosúladiť s bodom 48 druhým odsekom prílohy LPV, § 3 ods. 6 zosúladiť s bodom 54 poslednou vetou prílohy LPV, poznámky pod čiarou k odkazom 17 a 45 a § 22 ods. 1 zosúladiť s bodom 54 prvou vetou prílohy LPV, v § 8 ods. 1 písm. b) a § 22 ods. 1 uviesť odkaz na osobitné predpisy, v § 10 ods. 5 zosúladiť s bodom 6 prílohy LPV, v ods. 10 slovo „odsekov“ nahradiť slovom „odseku“ a zosúladiť s bodom 54 prílohy LPV, § 11 ods. 2, § 12 ods. 4, § 14 ods. 6, § 18 ods. 7 a § 25 ods. 7 zosúladiť s bodom 6 prílohy LPV, § 18 ods. 6 zosúladiť s bodom 21 šiestym odsekom prílohy LPV; čl. II bod 2 § 88aa ods. 1 zosúladiť s bodom 54 prílohy LPV]. 	O 	ČA 	. 	
MF SR 	K § 23 [ods. 1 písm. a)] 
Odporúčam explicitne určiť, kto posudzuje splnenie účelu poskytnutej pomoci, pretože podľa navrhovaného ustanovenia sa určuje osobitný príjemca, ak sa doterajším poskytovaním pomoci v hmotnej núdzi nedosiahol účel, na ktorý je určená. 
 	O 	N 	Úrad určuje osobitného príjemcu rozhodnutím v správnom konaní, preto on posudzuje opodstatnenosť určenia osobitného príjemcu, ktoré riadne odôvodní vo svojom rozhodnutí. 	
MK SR 	K poznámke pod čiarou č. 5 
Odporúčame z poznámky pod čiarou vypustiť slová ,,v znení neskorších predpisov", keďže uvádzané ustavenie právneho predpisu nebolo ešte nikdy novelizované. 

Odôvodnenie: 
Legislatívno- technická pripomienka. 	O 	A 	 	
MK SR 	K čl. I § 35 
Slová ,,a zákona č. 393/2012 Z. z." odporúčame nahradiť čiarkou a slovami ,,zákona č. 393/2012 Z. z. a zákona č. 96/2013 Z. z.". 

Odôvodnenie: 
Legislatívno- technická pripomienka. 	O 	A 	 	
MH SR 	K § 11 
Odporúčame definovať význam, resp. funkciu ochranného príspevku. 

Odôvodnenie: 
Navrhované ustanovenie neobsahuje význam ochranného príspevku, podobne ako je tomu v prípade ostatných nástrojov pomoci v hmotnej núdzi (§ 10 ods. 1, § 12 ods. 1, § 13 ods. 1, § 14 ods. 1 vlastného materiálu). Z dôvodu právnej istoty, spočívajúcej v uplatňovaní a posudzovaní nároku na uvedený príspevok, odporúčame predkladateľovi tento účel v predmetnom ustanovení definovať. 	O 	A 	 	
MDVaRR SR 	Čl. I v poznámke pod čiarou k odkazu 2  
odporúčame k zákonu č. 404/2011 Z. z. slová „neskorších predpisov“ nahradiť slovami „zákona č. 75/2013 Z. z.“. 	O 	A 	 	
MDVaRR SR 	Čl. I v poznámke pod čiarou k odkazu 5 
odporúčame vypustiť slová „v znení neskorších predpisov“. 	O 	A 	 	
MDVaRR SR 	Čl. I v § 9 ods. 2 
odporúčame slovo „domácnosť“ nahradiť slovami „členom domácnosti“. 	O 	A 	 	
MDVaRR SR 	Čl. I v § 10 ods. 4 písm. a)  
odporúčame uviesť, ktoré identifikačné údaje účastníkov dohody sa uvedú.  	O 	N 	Ide o údaje, ktoré identifikujú na jednej strane úrad a na druhej strane obec alebo organizátora dobrovoľníckej činnosti. Nie je potrebné ich špecifikovať v zákone.  	
MDVaRR SR 	Čl. I v § 12 ods. 3  
odporúčame v predvetí písmen vypustiť slovo „ktorý“ a v príslušnom páde ho uviesť na začiatku písmen a) až c). 	O 	A 	 	
MDVaRR SR 	Čl. I v § 17  
odporúčame slovo „pračku“ nahradiť slovom „práčku“. 	O 	A 	 	
MDVaRR SR 	Čl. I v § 33 ods. 1  
odporúčame za slovom „2013“ vypustiť slovo „sa“. 	O 	A 	 	
MDVaRR SR 	Čl. II bod. 2 v § 88aa ods. 2 
odporúčame za slová „páchateľ“ a „páchateľovi“ vložiť slovo „priestupku“.  	O 	A 	 	
MPRV SR 	K čl. I  
V § 12 ods. 2, § 13 ods. 2, § 16 ods. 1 odporúčame za slovom „eura“ doplniť slovo „mesačne". 	O 	A 	 	
MPRV SR 	K čl. I 
V § 33 odporúčame za slovami "31.decembra 2013" vypustiť slovo " sa" z dôvodu nadbytočnosti.  	O 	A 	 	
MZVaEZ SR 	K čl. II, § 88aa 
V poznámke pod čiarou k odkazu 14c odporúčame citácie predpisov upraviť v chronologickom poradí. 	O 	A 	 	
MZVaEZ SR 	K čl. I, § 33 ods. 1 
Za slovom "nárokoch" odporúčame vložiť slovo "vzniknutých" , za slovami "31. decembri 2013" vypustiť slovo "sa". 	O 	A 	 	
MŠVVaŠ SR 	k Čl. I § 6 
V odkaze 24) za slovo „zákonov“ doplniť slová „v znení nálezu Ústavného súdu Slovenskej republiky č. 615/2006 Z. z.“ 
Odôvodnenie: Navrhované doplnenie súvisí s názvom zákona uverejnenom v Zbierke zákonov. 
 	O 	A 	 	
MŠVVaŠ SR 	k Čl. I § 11 
V § 11 ods. 2 slová „3 kalendárnych mesiacov“ a „2 kalendárnych rokov“ nahradiť slovami „troch kalendárnych mesiacov a „dvoch kalendárnych rokov“. Obdobne aj v ďalšom texte návrhu zákona. 
Odôvodnenie: 
Zosúladiť s LPV SR a zosúladiť s vyjadrením v ostatných ustanoveniach návrhu zákona, napr. §16; číslovky do 10 sa vyjadrujú slovne. 
 	O 	N 	Návrh je v súlade s bodom 6 prílohy č. 5 LPV SR. 	
MŠVVaŠ SR 	k Čl. I § 25 
V § 25 odporúčame slovo „neprávom“ nahradiť slovom „neoprávnene“;          v § 25 ods. 1 za slovom „priznali“ dať bodku a vypustiť slovo „neprávom“. 
Odôvodnenie: legislatívno-technická úprava. 
 	O 	N 	Ide o obvyklé slovné spojenie. 	
MŠVVaŠ SR 	k Čl. I § 25 ods. 3 
Odporúčame v treťom riadku vypustiť slová „ ako patrili“ a v štvrtom riadku za slovom „doplatia“ vypustiť text a nahradiť ho slovami „ v správnej výške odo dňa, od ktorého mali byť priznané“. 
Odôvodnenie: 
Ide o zrozumiteľnosť textu.
 	O 	A 	 	
MŠVVaŠ SR 	k Čl. I § 30 ods. 1 
V § 30 ods. 1 navrhujeme vypustiť slová „ školské zariadenie“ a nahradiť ho slovami „ škola, špeciálne výchovné zariadenie“ s odkazom na § 120 zákona č. 245/2008 Z. z. o výchove a vzdelávaní (školský zákon) a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov. 
Odôvodnenie: 
Medzi školské zariadenia podľa zákona č. 245/2008 Z. z. patria aj školské účelové zariadenia a špeciálne výchovné zariadenia. Návrh zákona sa týka iba zariadení náhradnej výchovy, ktorými sú špeciálne výchovné zariadenia. 
 	O 	N 	Zámerom predkladateľa je v prípade potreby zabezpečiť súčinnosť všetkých školských zariadení. 	
MŠVVaŠ SR 	k Čl. I § 33 
V § 33 ods. 1 za slovami „ decembri 2013“ vypustiť slovo „sa“. 
Odôvodnenie: legislatívno technická úprava. 

 	O 	A 	 	
MŠVVaŠ SR 	K dôvodovej správe – B. Osobitná časť – k § 31 
V texte návrhu zákona je už uvedený v odkaze 49) nový zákon č. 122/2013    Z. z. o ochrane osobných údajov a o zmene a doplnení niektorých zákonov účinný od 1.7.2013 avšak v odôvodnení k § 31 návrhu zákona je uvedený zákon č. 428/2002 Z. z. ... 
	O 	A 	 	
MZ SR 	K čl. I § 1 ods. 1 
1. V § 1 ods. 1 odporúčame vypustiť slová „právne vzťahy“ a gramaticky upraviť ďalší text. 
V poznámke pod čiarou k odkazu 1 na konci doplniť bodku. 
 	O 	ČA 	Formulácia v § 1 ods. 1 je podľa nášho názoru správna. 	
MZ SR 	K čl. I § 2 ods. 3 
2. V § 2 ods. 3 na konci odporúčame doplniť slová „a jednorazová dávka“. 
Odôvodnenie: Upozorňujeme aj na nejednotné používanie definovaného pojmu „príjemca“. Napríklad v § 17, ktorý upravuje jednorazovú dávku, sa na „príjemcu“ používa pojem „členom domácnosti, ktorým sa poskytuje pomoc v hmotnej núdzi“.
 	O 	N 	Jednorazová dávka v hmotnej núdzi patrí do vecnej pôsobnosti obcí. Definícia príjemcu je zámerne upravená len pre pomoc v hmotnej núdzi a osobitný príspevok, pretože v návrhu zákona sa ďalej ukladajú povinnosti príjemcu len na účely pomoci v hmotnej núdzi a osobitného príspevku. 	
MZ SR 	K čl. I § 3 ods. 7 
3. V § 3 ods. 7 navrhujeme doplniť, čo sa môže považovať za dostatočný dôkaz na vylúčenie člena domácnosti, lebo negatívne vymedzenie nebude pre žiadateľov jasné, alebo tieto dôvody a dôkazy odôvodniť v dôvodovej správe, pretože v dôvodovej správe a hovorí len o možnosti vylúčiť a vo vlastnom návrhu zákona len dôkazy, ktoré nie sú dostačujúce. 
 	O 	A 	Bude doplnená dôvodová správa 	
MZ SR 	K čl. I § 6 
4. § 6 odporúčame zaradiť ako nový odsek 2 v § 7. Uvádzacia veta nového odseku 2 by znela: „Nárokom podľa odseku 1 je“. 
Odôvodnenie: V samostatnom § 6 definované nároky na účely tohto návrhu zákona umiestnené pred § 7 nemajú súvislosti. 
 	O 	N 	Systematické zaradenie § 6 považujeme za správne, keďže ide v podstate o definičné vymedzenie zákonného nároku rovnako, ako je v § 4 vymedzený príjem a v § 5 majetok. 	
MZ SR 	K čl. I § 7 ods. 3 
5. V § 7 ods. 3 v uvádzacej vete navrhujeme slová „v prípade“ nahradiť slovami „ak ide o“ a ďalší text primerane gramaticky upraviť. 
 	O 	A 	 	
MZ SR 	K čl. I § 8 ods. 1 
6. V § 8 ods. 1 navrhujeme doplniť odkaz na osobitné predpisy, na základe ktorých osoba „nemôže prerušiť alebo ukončiť samostatnú zárobkovú činnosť“. 
 	O 	ČA 	V intenciách pripomienky bude doplnená dôvodová správa. 	
MZ SR 	K čl. I § 11 
7. V § 11 chýba definovanie ochranného príspevku a podmienky nároku na jeho priznanie. V odseku 1 sa len uvádza, že ochranný príspevok patrí na každého člena domácnosti. Aj v § 12 ods. 1 písm. b) sa uvádza, komu nepatrí aktivačný príspevok, ak člen domácnosti spĺňa podmienky nároku na ochranný príspevok. 	O 	A 	 	
MZ SR 	K čl. I § 25 
8. V § 25 odsekoch 1 až 3 odporúčame doplniť subjekt, ktorý priznáva, odníma, robí zmeny v priznávaní pomoci v hmotnej núdzi a priznávaní osobitného príspevku. 
 	O 	N 	Priznanie a odňatie a ďalšie zmeny v poskytovaní pomoci v hmotnej núdzi možno vykonávať len rozhodnutím, pričom príslušným na rozhodovanie vo veciach pomoci v hmotnej núdzi je úrad práce, soc. vecí a rodiny, resp. ústredie práce, sociálnych vecí a rodiny ako druhostupňový orgán. 	
MZ SR 	K čl. I § 28 ods. 3 
9. V § 28 ods. 3 odporúčame slovo „nežiada“ nahradiť slovom „nemôže žiadať“ alebo „nesmie žiadať“. 
 	O 	N 	Vzhľadom na to, že pri štátnych orgánoch sú ich úlohy vymedzené kompetenciami a nie právami a povinnosťami ako pri súkromných fyzických a právnických osobách, nepovažujeme za vhodné vymedzovať kompetenciu úradu zákazom.  	
MZ SR 	K čl. I § 29 ods. 1 písm. c) 
10. Odporúčame v dôvodovej správe k čl. I § 29 ods. 1 písm. c)uviesť, kto napríklad sú „iné osoby“, od ktorých sú zamestnanci príslušných orgánov oprávnení požadovať „potrebné informácie a vysvetlenia“. 
 	O 	A 	 	
MZ SR 	K čl. I § 30 ods. 1 
11. V tomto ustanovení sa uvádza, že poskytovatelia zdravotnej starostlivosti sú povinní poskytnúť príslušnému úradu práce, sociálnych vecí a rodiny súčinnosť pri plnení úloh podľa tohto zákona. Poskytovatelia zdravotnej starostlivosti majú podľa tohto návrhu zákona ten tú pôsobnosť, že uznávajú a vydávajú doklad o uznaní pracovnej neschopnosti. Uvedený doklad neobsahuje údaje o zdravotnom stave osoby, slúži len ako dôkaz o pracovnej neschopnosti osoby a preukazuje nárok na poskytnutie nemocenských dávok. Poskytovatelia zdravotnej starostlivosti každé poskytnutie zdravotnej starostlivosti zaznamenávajú do zdravotnej dokumentácie osoby. Kedy a komu môžu zdravotnícki pracovníci poskytovať údaje zo zdravotnej dokumentácie je upravené v § 24 ods. 4 písm. b) zákona č. 576/2004 Z. z. o zdravotnej starostlivosti, službách súvisiacich s poskytovaním zdravotnej starostlivosti a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov, ktorý ustanovuje:

„(4) Poskytovateľ zdravotnej starostlivosti je povinný na základe písomného vyžiadania, ak v písmene a) nie je ustanovené inak, poskytnúť výpis zo zdravotnej dokumentácie v rozsahu, ktorý priamo súvisí s účelom vyžiadania, 
b) príslušnému orgánu 27) na účely sociálnej pomoci, štátnej sociálnej dávky alebo služieb zamestnanosti podľa osobitných predpisov, 28) 
Poznámky pod čiarou k odkazu 27 a 28. 
27) Zákon č. 453/2003 Z. z. o orgánoch štátnej správy v oblasti sociálnych vecí, rodiny a služieb zamestnanosti a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení zákona č. 5/2004 Z.z. 
Zákon č. 94/1963 Zb. v znení neskorších predpisov. 
28) Zákon č. 195/1998 Z.z. o sociálnej pomoci v znení neskorších predpisov.“ 
V predloženom návrhu zákona nie je ustanovené, či pomoc v hmotnej núdzi je sociálnom pomocou alebo štátnou sociálnou dávkou. 
Nárok na pomoc v hmotnej núdzi sa zisťuje posúdením príjmu, majetku a možnosti uplatnenia nárokov členov domácnosti a nie na základe zdravotného stavu žiadateľa. Preto nie je jasné, akú súčinnosť majú poskytovateľ poskytovatelia zdravotnej starostlivosti. 
Táto pripomienka je zásadná.
	Z 	N 	Údaje o zdravotnom stave sú potrebné na posudzovanie splnenia podmienok pre poskytovanie pomoci v hmotnej núdzi, predovšetkým ochranného príspevku. Navyše aj zákon č. 576/2004 Z. z. ustanovuje povinnosť poskytovateľa zdravotnej starostlivosti na základe písomnej žiadosti príslušnému orgánu na účely sociálnej pomoci, štátnych soc. dávok alebo služieb zamestnanosti, poskytnúť výpis zo zdravotnej dokumentácie v rozsahu, ktorý priamo súvisí s účelom vyžiadania, pričom odkaz pod čiarou nie je aktualizovaný. 
Na rozporovom konaní dňa 30.7.2013 MZ SR zmenilo pripomienku na odporúčajúcu. 	
MZ SR 	K čl. I § 31 ods. 3 písm. i) 
12. V § 31 ods. 3 písm. i) žiadame vypustiť písm. i). 
Odôvodnenie: Vzhľadom na uvedenú pripomienku k § 30 ods. 1 nie je jasné, z akých dôvodov budú Ústredie práce, sociálnych vecí a rodiny a úrady práce, sociálnych vecí a rodiny zhromažďovať a uchovávať ako osobné údaje a údaje o zdravotnom stave žiadateľov a prijímateľov pomoci v hmotnej núdzi. A v návrhu zákona nie je ani uvedené, na aký účel by mali tieto údaje o zdravotnom stave zhromažďovať. Tieto dôvody nie sú ani uvedené v dôvodovej správe.
 Táto pripomienka je zásadná.	Z 	N 	Údaje o zdravotnom stave sú potrebné na posudzovanie splnenia podmienok pre poskytovanie pomoci v hmotnej núdzi, predovšetkým ochranného príspevku. Navyše aj zákon č. 576/2004 Z. z. ustanovuje povinnosť poskytovateľa zdravotnej starostlivosti na základe písomnej žiadosti príslušnému orgánu na účely sociálnej pomoci, štátnych soc. dávok alebo služieb zamestnanosti, poskytnúť výpis zo zdravotnej dokumentácie v rozsahu, ktorý priamo súvisí s účelom vyžiadania, pričom odkaz pod čiarou nie je aktualizovaný. 
Na rozporovom konaní dňa 30.7.2013 MZ SR od pripomienky ustúpilo. 
	
MZ SR 	K čl. I § 33 ods. 1 
V § 33 ods. 1 odporúčame jedenkrát vypustiť slovo „sa“. 
 	O 	A 	 	
MZ SR 	K čl. II 
K čl. II odkaz 14c 
Obsah poznámky pod čiarou k odkazu 14c navrhuje usporiadať chronologicky podľa roku vydania zákona. 
 	O 	A 	 	
ŠÚ SR 	Čl. I 
K §3 ods.6 – slová „odseku 1 písm. e) alebo f)“ odporúčame nahradiť slovami „odseku 1 písm. e) alebo písm. f)“. 	O 	N 	Návrh je v súlade LPV SR. 	
ŠÚ SR 	Čl. I 
V poznámke pod čiarou k odkazu 17 slová „§49, §51, §53, §53a, §57“ odporúčame nahradiť slovami „§49, 51, 53, 53a, 57“. 
	O 	N 	Návrh je v súlade s LPV SR. 	
ŠÚ SR 	Čl. I 
V poznámke pod čiarou k odkazu 23 slová „§65, §69 a 70“ odporúčame nahradiť slovami „§65, 69 a 70“. 	O 	N 	Návrh je v súlade s LPV SR. 	
ŠÚ SR 	Čl. I 
K §10 ods.10 – slová „odsekov 3 alebo 8“ odporúčame nahradiť slovami „odseku 3 alebo odseku 8“. 	O 	N 	Návrh je v súlade s LPV SR. 	
ŠÚ SR 	Čl. I 
V poznámke pod čiarou k odkazu 45 slová „§26, §27 a 29“ odporúčame nahradiť slovami „§26, 27 a 29“. 	O 	N 	Návrh je v súlade s LPV SR. 	
ŠÚ SR 	Čl. I 
K §22 ods.1 – slová „§60, §62 až 68“ odporúčame nahradiť slovami „§ 60, 62 až 68“. 	O 	N 	Návrh je v súlade s LPV SR. 	
ŠÚ SR 	Čl. I 
K §35 – celé znenie odporúčame doplniť a súčasne upraviť v zmysle bodu 61 prílohy č.5 k Legislatívnym pravidlám vlády Slovenskej republiky ( ak bol zrušovaný zákon novelizovaný inými zákonmi je potrebné uviesť konkrétne články týchto zákonov). 	O 	A 	 	
ŠÚ SR 	Čl. II 
K §88aa ods.1 – slová „§49, §50“ odporúčame nahradiť slovami „§49, 50“. 	O 	N 	Návrh je v súlade s LPV SR. 	
ÚGKK SR 	k čl. I § 33 ods. 1 
Odporúčame vypustiť slovo "sa" nasledujúce po slovnom spojení "po 31. decembri 2013". Gramatická pripomienka. 	O 	A 	 

	
ÚGKK SR 	k čl. II bod 2 
V poznámke pod čiarou k odkazu č. 14c odporúčame výpočet zákonov zoradiť chronologicky. Legislatívno-technická pripomienka. 	O 	A 	 	
NBS 	 K čl. I - návrhu zákona o pomoci v hmotnej núdzi a o zmene a doplnení niektorých zákonov 

K § 3
V § 3 ods. 1 písmeno a) navrhujeme spresniť vzhľadom nato, že nie je jasné, čo sa myslí pod pojmom „jednotlivec“.
	O 	N 	Pojem jednotlivec je všeobecne známy pojem a podľa nášho názoru nepripúšťa iný výklad, ako že ide o jednu fyzickú osobu. 	
NBS 	 K § 30
Na konci § 30 ods. 1 navrhujeme doplniť túto vetu: 
„Dožiadaný orgán alebo dožiadaná osoba má právo odoprieť poskytnutie požadovanej súčinnosti, ak by takýmto poskytnutím došlo k porušeniu povinnosti uloženej zákonom alebo ak by bolo v rozpore s právne záväznými aktmi Európskej únie alebo s medzinárodnou zmluvou, ktorou je Slovenská republika viazaná.49)“.
Poznámka pod čiarou k odkazu 49 znie: 
„49) Napríklad čl. 37 ods.37.1 Protokolu o Štatúte Európskeho systému centrálnych bánk a Európskej centrálnej banky v platnom znení (Úv.EÚc326,26.10.2012)“. 
Ďalšie odkazy je potrebné prečíslovať.
Túto pripomienku uplatňujeme ako zásadnú.

Odôvodnenie: 
Pripomienku uplatňujeme z toho dôvodu,, aby orgány verejnej moci (vrátane Národnej banky Slovenska) mohli odmietnuť poskytnutie takej súčinnosti, ktorá by bola v rozpore so zákonom uloženou povinnosťou alebo ktorej poskytnutie by bolo v rozpore s právom Európskej únie. 
	Z 	ČA 	Na rozporovom konaní dňa 25. 7. 2013 NBS ustúpila zo zásadnej pripomienky s tým, že MPSVR SR doplní dôvodovú správu tak, aby bolo zrejmé, že úrad nemôže žiadať údaje, ktorých poskytnutím by subjekt porušil povinnosť alebo obmedzenie uložené v inom zákone. 	
NBS 	 K § 31
V § 31 ods. 3 písmeno l) navrhujeme upraviť takto: 
„l) číslo účtu banky alebo pobočky zahraničnej banky a kód banky alebo kód pobočky zahraničnej banky“.

	O 	A 	 	
NBS 	 K doložke vplyvov
Z doložky vplyvov na rozpočet verejnej správy, na zamestnanosť vo verejnej správe a financovanie návrhu nie je jasné, či sa v prípade zamestnancov potrebných na zabezpečenie navrhovaných zmien jedná o už existujúcich zamestnancov alebo nových zamestnancov, a to z dôvodu nesúladu tabuľky č. 1 s tabuľkami č.3 a 6.
Z tohto dôvodu je potrebné dať do súladu ustanovenia v predmetných tabuľkách. 
	O 	ČA 	Čiastočne akceptované úpravou doložky. 	
OAP SVL ÚV SR 	Všeobecne: 
Žiadame predkladateľa, aby v súlade s Legislatívnymi pravidlami vlády SR v celom návrhu doplnil dodatok „v znení neskorších predpisov“ pri právnych predpisov, na ktoré odkazuje v poznámkach pod čiarou a ktoré boli viackrát novelizované (napr. poznámka pod čiarou k odkazu č. 15), 36)). 	O 	N 	Poznámky pod čiarou sú napísané v súlade s LPV SR. 	
OAP SVL ÚV SR 	K čl. I návrhu: 
1. V ustanovení § 3 ods. 7 návrhu žiadame uviesť konkrétne písomné doklady, na základe ktorých bude môcť Úrad práce, sociálnych vecí a rodiny vylúčiť člena domácnosti ako spoločne posudzovanú osobu. 	O 	N 	Vzhľadom na to, že ide o správne konanie, uplatňuje sa tu zásada voľného hodnotenia dôkazov. Na vysvetlenie bude doplnená dôvodová správa. 	
OAP SVL ÚV SR 	K čl. I návrhu: 
2. Za účelom zabezpečenia zásady právnej istoty žiadame predkladateľa, aby určil v ustanovení § 8 ods. 1 písm. b) o aký osobitný predpis ide. 
Obdobnú pripomienku uplatňujeme v ustanovení § 10 ods. 3 písm. a), teda spresniť odkazom v poznámke pod čiarou, čo sa myslí „menšími obecnými službami“. 	O 	N 	Použitie blanketného odkazu je podľa nášho názoru postačujúce, na vysvetlenie bude doplnená dôvodová správa. Pojem menšie obecné služby sú podľa nášho názoru dostatočne známy právny pojem. 	
GP SR 	1. K § 3 
Odsek 5 systémovo zaradiť za odsek 1. 	O 	N 	Ide o vhodné systematické zatriedenie odsekov 5 a 6.  	
GP SR 	2. K § 11 
Doplniť o nový odsek 1, ktorý zadefinuje určenie ochranného príspevku a doterajšie odseky 1 a 2 označiť ako odseky 2 a 3. 	O 	A 	 	
GP SR 	3. K § 22 
Odsek 1 doplniť podľa bodu 21 Prílohy č. 5 k Legislatívnym pravidlám vlády SR. 	O 	N 	Nie je potrebné cez poznámku pod čiarou odkazovať na zákon č. 71/1967 Zb. o správnom konaní. 	
GP SR 	4. K § 25 ods. 10 
Navrhované ustanovenie § 25 ods. 10, podľa ktorého pomoc v hmotnej núdzi a osobitný príspevok nemožno postihnúť výkonom rozhodnutia, okrem výkonu rozhodnutia o pokute podľa osobitného predpisu, nie je v súlade s článkom čl. 39 ods. 2 Ústavy Slovenskej republiky (ďalej len „ústava“). 

Podľa čl. 39 ods. 2 ústavy každý, kto je v hmotnej núdzi, má právo na takú pomoc, ktorá je nevyhnutná na zabezpečenie základných životných podmienok. 

Podľa čl. 51 ods. 1 ústavy domáhať sa práv uvedených v čl. 35, 36, 37 ods. 4, čl. 38 až 42 a čl. 44 až 46 tejto ústavy sa možno len v medziach zákonov, ktoré tieto ustanovenia vykonávajú. 

Právo na pomoc v hmotnej núdzi je tematicky zaradené do piateho oddielu druhej hlavy ústavy, upravujúceho hospodárske, sociálne a kultúrne práva, vymožiteľnosť ktorých je v zmysle čl. 51 ods. 1 ústavy vymedzená vykonávacími zákonmi. 

Nevyhnutnou podmienkou vzniku práva podľa čl. 39 ods. 2 ústavy je stav hmotnej núdze. To znamená, že každý, kto túto podmienku splní, má právo na pomoc, ktorá je nevyhnutná na zabezpečenie základných životných podmienok v rozsahu, v akom to ustanovuje zákon. 

Štát je teda oprávnený stanoviť, ktoré životné podmienky sú základné a ktoré opatrenia sú nevyhnutné na ich zabezpečenie. Je výlučne v jeho kompetencii zadefinovať pojem hmotná núdza a ako aj rozsah opatrení, predstavujúcich právo na pomoc.

Pokiaľ však štát legitímne tento pojem (hmotnej núdze) vymedzí a súčasne vymedzí podmienky nároku na dávku, na základe ktorých bude dávka konkrétnej fyzickej osobe priznaná, nemôže ju neskôr (po jej priznaní) postihnúť výkonom rozhodnutia o pokute uloženej v priestupkovom konaní, lebo tým popiera samotný zmysel práva na pomoc v hmotnej núdzi. Aj keď zámer navrhovateľa zákona prijať opatrenia na odstránenie faktickej „beztrestnosti“ poberateľov dávky v hmotnej núdzi je nesporne zo spoločenského hľadiska potrebný, navrhnutá realizácia nie je vhodným riešením, lebo je v rozpore s čl. 39 ods. 2 ústavy. 
Ak má štát právo určiť podmienky pre vznik nároku na poberanie dávky, bolo by žiaduce vhodnou formou podmieniť vznik nároku na ňu priestupkovou beztrestnosťou, resp. tým, že v prípade právoplatného uloženia pokuty, za konkrétne vymedzené priestupky, by dávka mohla byť primerane znížená, prípadne by nárok takejto osobe zanikol. 

Táto pripomienka je zásadná.

 	Z 	N 	Návrh MPSVR SR je zdôvodňovaný skutočnosťou, že Ústava SR v čl. 39 ods. 2 garantuje každému, kto je v hmotnej núdzi právo na takú pomoc, ktorá je nevyhnutná na zabezpečenie základných životných podmienok, pričom v zmysle ods. 3 podrobnosti o právach ustanoví zákon, resp. podľa čl. 51 ods. 1 domáhať sa práv uvedených v čl. 39 ústavy sa možno len v medziach zákonov, ktoré tieto ustanovenia vykonávajú. 
V zákone sú základné životné podmienky definované ako jedno teplé jedlo denne, nevyhnutné ošatenie a prístrešie. V § 10 je ústavná garancia základných životných podmienok zabezpečená dávkou. Príspevky k dávke majú svoj účel definovaný jednotlivo a osobitne. 
Umožnenie výkonu rozhodnutí o pokute správnych orgánov na vybraných úsekoch priestupkových konaní a to zrážkami z dávky v hmotnej núdzi a príspevkov k dávke v hmotnej núdzi s rešpektovaním ochrany príjmu v zmysle zachovania základnej sumy, ktorá sa nesmie povinnému pri výkone rozhodnutia zraziť podľa Nariadenia vlády Slovenskej republiky č. 268/2006 Z. z. o rozsahu zrážok zo mzdy pri výkone rozhodnutia, podľa nášho názoru neporušuje Ústavou garantované zabezpečenie základných životných podmienok, nakoľko základná suma, ktorá sa v zmysle vyššie uvedenej vyhlášky nesmie povinnému pri výkone rozhodnutia zraziť je vždy vyššia ako samotná dávka v hmotnej núdzi – výkonom rozhodnutia nebude teda postihnutá dávka.
Navyše návrh ministerstva vychádzal aj zo skutočnosti, že umožnenie výkonu rozhodnutia z dávok sociálneho poistenia, garantovaných čl. 39 ods. 1 ústavy, je postavený na rovnakom princípe, čo nebolo spochybňované. 
Podľa znenia navrhovaného GP SR, práve podmienenie nároku na pomoc v hmotnej núdzi (vrátane zabezpečenie základných životných podmienok) bezúhonnosťou, by podľa nášho názoru nezaručovalo ústavou garantované právo na pomoc v hmotnej núdzi.

Na rozporovom konaní dňa 25.7.2013 bola pripomienka GP SR zmenená na odporúčajúcu. 	
GP SR 	5. K § 33 
V ods. 1 vypustiť za dátumom „2013“ slovo „sa“. 	O 	A 	 	
GP SR 	6. K čl. II 
V nadväznosti na pripomienku k čl. I - § 25 ods. 10 je potrebné v bode 2        (§ 88aa) vypustiť slová „pomoci v hmotnej núdzi“. 

Máme za to, že navrhovaný výkon zrážok z dávok pomoci v hmotnej núdzi páchanie priestupkov ako protispoločenského správania neodstráni – skôr naopak, jeho frekvenciu zvýši.

Vzhľadom na účel rodičovského príspevku – prispievať rodičom na zabezpečenie riadnej starostlivosti o dieťa odporúčame aj tento vyňať z výkonu rozhodnutia o pokute za priestupok. 

Všeobecne možno súhlasiť s potrebou postihovania páchateľov priestupkov zo sociálne znevýhodneného prostredia, ale problém je potrebné riešiť skôr inštitucionálne a komplexne a nie iba jeho následky. 

Táto pripomienka je zásadná.
	Z 	N 	Viď. odôvodnenie k pripomienke GP SR k § 25        ods. 10. 

Na rozporovom konaní dňa 25.7.2013 bola pripomienka GP SR zmenená na odporúčajúcu. 	
KOZ SR 	 
K Návrhu zákona o pomoci v hmotnej núdzi a o zmene a doplnení niektorých zákonov má KOZ SR tieto pripomienky:

I. Všeobecné pripomienky

Z hľadiska teórie musí byť systém sociálnej pomoci koncipovaný pozitívne, so snahou pomáhať ľuďom v hmotnej núdzi, s humanizmom, v dobrej viere a pri rešpektovaní ľudskej dôstojnosti a jedinečnosti. Podľa názoru KOZ SR v predloženom Návrhu zákona takáto koncepcia výrazne absentuje. Cieľom sociálnej pomoci je, aby bola poskytovaná tak, aby sa zabránilo sociálnemu vylúčeniu a sociálnej deprivácii z chudoby, najmä v prípade malých ľudí a nezaopatrených detí. Chudoba sa totiž považuje za jav, ktorý narúša sociálne vzťahy a je rizikovým faktorom pre každého človeka, osobitne pre sociálne slabšie subjekty, ktoré z rôznych dôvodov slobodu a rovnosť šancí nemôžu využiť. 
Základným inštitútom systému sociálnej pomoci je aj systém dávok pomoci v hmotnej núdzi, aktuálna výška ktorých by sa mala prehodnotiť najmä v prípade rodín s viacerými nezaopatrenými deťmi. Výška pomoci v hmotnej núdzi by mala byť v súlade nielen s požiadavkami Európskeho spoločenstva, aby došlo k reálnemu naplneniu „Národného akčného plánu boja proti biede a vybočenia zo spoločnosti“, ktorý bol schválený Európskou úniou v Nice v decembri 2000, ale najmä so zákonom č. 601/2003 Z. z. o životnom minime a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov, resp. ich najnižšia výška by mala dosahovať aspoň úroveň tzv. existenčného minima, ktoré by malo byť vo výške 50 % súm životného minima (tj. pre plnoletú fyzickú osobu od 1.7.2013 výška dávky pomoci v hmotnej núdzi by mala byť najmenej v sume 99,04 € mesačne – tj. v prípade, ak je v hmotnej núdzi zo subjektívnych dôvodov, napr. nespolupracuje s úradom práce, atď.) a pre každé nezaopatrené dieťa by mala byť vo výške 90,42 € mesačne z dôvodu, že každé nezaopatrené dieťa je v hmotnej núdzi z objektívnych dôvodov – t.j. nezaopatrené dieťa si nevyberá rodinu a nie je schopné sa samo o seba postarať.
Dávky a príspevky v hmotnej núdzi, ktoré patria do systému sociálnej pomoci, majú zabezpečiť jednotlivcom a ich spoločne posudzovaným subjektom, najmä nezaopatreným deťom životnú úroveň so zachovaním ľudskej dôstojnosti, nehovoriac o zachovaní samotného základného práva na život (tj. holého fyzického prežitia). Základné životné podmienky majú byť zabezpečené aj tým osobám, ktoré nevyvíjajú aktivitu pri odstraňovaní svojej hmotnej núdze či už z objektívnych dôvodov – napr. vek, nepriaznivý zdravotný stav alebo zo subjektívnych dôvodov – napr. skončenie pracovného pomeru, ne-spolupráca s úradom práce, sociálnych vecí a rodiny atď., definovanie a rozlišovanie ktorých bolo k 1.1.2004 zrušené). 
Dávky v hmotnej núdzi sa nezvyšovali od roku 2009 a takáto úroveň je v rozpore tak s medzinárodnými ako aj s európskymi právnymi predpismi – ide najmä o porušovanie základných práv a slobôd. KOZ SR považuje za neprijateľné šetrenie na tých najchudobnejších a najzraniteľnejších skupinách obyvateľstva, medzi ktorými nie sú iba Rómovia, ale aj viacdetné rodiny, ľudia bez práce najmä v regiónoch s vysokou mierou nezamestnanosti – napr. Veľký Krtíš, Lučenec, Košice-vidiek, Prešov, atď. Preto KOZ SR žiada, aby boli sumy dávok v hmotnej núdzi valorizované najmenej o úhrn zvyšovania cien (infláciu) za posledné 3 roky, t. j. roky 2010 až 2011. 
Súčasne KOZ SR žiada zakotvenie pravidelnej valorizácie súm pomoci v hmotnej núdzi v nadväznosti na rast cien, tak ako je to zakotvené v ostatných zákonoch upravujúcich štátne sociálne dávky. Zásadná pripomienka. 

II. pripomienky k jednotlivým ustanoveniam návrhu zákona 

1. KOZ SR žiada zákonné ustanovenie rozlíšenia objektívnych a subjektívnych dôvodov odkázanosti na pomoc v hmotnej núdzi. 
KOZ SR nepovažuje za správne a spravodlivé, aby sa k nezamestnaným osobám pri priznávaní štátnych sociálnych dávok pristupovalo rovnako, bez ohľadu na to, či ide o osoby, ktoré odpracovali 20 – 30 rokov a vo vyššom veku sa stali nezamestnanými nie vlastnou vinou, alebo o osoby, ktoré v skutočnosti celý život nepracovali a aby im bola poskytovaná rovnaká dávka pomoci v hmotnej núdzi. Rozlíšenie medzi objektívnou a subjektívnou odkázanosťou by napomohlo spravodlivejšiemu poskytovaniu pomoci v hmotnej núdzi. Zásadná pripomienka.

2. K § 4 ods. 3 písm. c)
KOZ SR žiadam zapracovanie zvýšenia sumy nezarátanej do príjmu invalidnému dôchodcovi, ktorý do získania nároku na invalidný dôchodok odpracoval viac ako 25 rokov, t. j. o 1 % za každý rok dôchodkového poistenia nad 25 rokov.

3. K § 10 ods. 2
KOZ SR považuje za nevyhnutné nastaviť dávky v hmotnej núdzi v súlade so sumami životného minima. V navrhovanej výške sú dávky stanovené v § 10 ods. 2 v rozpore s ustanovením § 2 ods. tohto Návrhu zákona, keďže ani po obdržaní dávky v hmotnej núdzi nedosiahne príjem jednotlivca ani spoločne posudzovaných osôb výšku sumy životného minima. Zásadná pripomienka. 

4. K § 10 ods. 3
Zníženie dávky v hmotnej núdzi za plnoletého člena domácnosti, ktorý nechce pracovať, postihne najmä deti, ktoré si nevyberajú krajinu, ani rodinu, v ktorej sa narodia a samozrejme a ostatných spoločne posudzovaných, ktorí nemôžu donútiť neprispôsobivú osobu k inému chovaniu. Nie je možné trestať nezaopatrené deti za neplnenie povinností rodičov, ani ostatných členov domácnosti za niečo, čo nemôžu ovplyvniť. KOZ SR sa domnieva, že takéto ustanovenie j v rozpore s Ústavou SR a porušuje základné ľudské práva, t.j. právo na život (čl. 15 Ústavy SR) a právo na ľudskú dôstojnosť (čl. 19 Ústavy SR). Zásadná pripomienka. 

5. K § 10
 
KOZ SR nesúhlasí s vypustením v súčasnosti existujúcich dávok v hmotnej núdzi upravených v zákone č. 599/2003 Z. z. v § 10 ods. 3 – dávka pre tehotnú ženu, v § 10 ods. 5 – dávka pre rodiča do jedného roku veku dieťaťa. A v § 11 – príspevok na zdravotnú starostlivosť vo výške 2 eurá pre každú odkázanú osobu. Zásadná pripomienka. 

6. K § 13
Príspevok pre nezaopatrené dieťa je jednou z dávok v hmotnej núdzi, ktoré neboli valorizované od roku 2009 a preto KOZ SR žiada zvýšenie tohto príspevku najmenej o infláciu za roky 2010 až 2012. Zásadná pripomienka. 

7. K § 14
Príspevok na bývanie je tiež jednou z dávok poskytovaných v hmotnej núdzi, ktoré neboli valorizované od roku 2009 a preto KOZ SR žiada zvýšenie tohto príspevku najmenej o infláciu za roky 2010 až 2012. Zásadná pripomienka. 

8. K § 16 ods. 1 písm. a) 
KOZ SR zásadne nesúhlasí s tým, aby sa osobitný príspevok poskytoval osobe, ktorej vznikol pracovný pomer alebo obdobný pracovný vzťah a jeho príjem dosahoval výšku najviac trojnásobok mesačnej minimálnej mzdy – t.j. sumu 1 013,10 €. Viac ako 65 % zamestnancov pracuje za príjmy v rozpätí 400 – 600 € mesačne. Vzhľadom na to žiadame vypustiť slová za čiarkou „najviac vo výške trojnásobku mesačnej minimálnej mzdy“ a vložiť text „a jeho dohodnutý príjem je najviac vo výške mesačnej minimálnej mzdy.“ 
KOZ SR taktiež nesúhlasí s tým, aby sa osobitný príspevok poskytoval iba osobám, ktoré majú pracovný alebo obdobný vzťah v rozsahu ustanoveného týždenného pracovného času, je to v rozpore so zámerom motivovať ľudí pracovať, pretože je väčší predpoklad, že nezamestnaní si nájdu prácu na kratší pracovný úväzok a aj takéto zamestnanie by malo byť podporené štátnou sociálnou dávkou. Zásadná pripomienka. 

9. K § 25 ods. 6.
KOZ SR považuje za neprijateľné stanoviť tak vysoký úrok ak fyzická osoba spôsobila, že sa jej poskytovala alebo poskytuje pomoc v hmotnej núdzi neoprávnene. Je správne, že je povinná vrátiť neoprávnene poskytnutú pomoc v hmotnej núdzi alebo jej časť zvýšenú o nejaký úrok, ale tento by nemal byť vyšší ako sú výnosy na bežných účtoch a pod. Zásadná pripomienka. 

10. K čl. II 
KOZ SR nepovažuje za správne prikázanie zrážok zo sociálnych príjmov, ktoré sú dokonca nižšie ako zákonom ustanovené výšky súm životného minima. KOZ SR sa domnieva, že ide o porušenie základných práv a slobôd a rozpor s čl. 15 Ústavy SR – právo na život – vyjadrujúce holé fyzické prežitie a s čl. 19 Ústavy SR - právo na ľudsky dôstojný život. 

Záver 

Na základe uvedeného KOZ SR zastáva názor, že predložený návrh zákona o pomoci v hmotnej núdzi je potrebné stiahnuť a dopracovať v zmysle hore uvedených pripomienok.
 	Z 	N 	KOZ na rozporovom konaní dňa 25.7.2013 ustúpila od zásadnej pripomienky stiahnuť návrh zákona, od pripomienky k § 10 ods. 3, § 25 ods. 6. 
Rozpor trvá k pripomienkam KOZ pravidelne zvyšovať dávky v hmotnej núdzi a k pripomienke zohľadňovať objektívne a subjektívne dôvody odkázanosti na pomoc v hmotnej núdzi.
Ostatné pripomienky KOZ zmenila na odporúčajúce. 
Pripomienky k § 10 , § 13, a § 14 - uvedené pripomienky nie je možné akceptovať z dôvodu limitov stanovených štátnym rozpočtom.
Pripomienka k § 10 ods. 3 - účel príspevku na nezaopatrené dieťa, aj v prípade zníženia celkovej pomoci v hmotnej núdzi pre rodinu z dôvodu nesplnenia podmienok pre poskytnutie základnej dávky podľa § 10, je garantovaný § 23 ods. 1 písm. b) predloženého návrhu.
Pripomienka k § 16 ods. 1 písm. a) - osobitný príspevok sa poskytuje z dôvodu motivácie občanov v hmotnej núdzi hľadať a udržať si zamestnanie. Zámerom predkladateľa je zachovať rovnakú právnu úpravu tohto príspevku, ako je v súčasnosti. 
Pripomienka k § 25. ods. 6 - zachováva sa platný právny stav. Ide o sankciu v prípadoch, ak fyzická osoba spôsobila, že pomoc v hmotnej núdzi bola poskytovaná neoprávnene. 
Pripomienka k čl. II - viď. odôvodnenie k pripomienke GP. 	
SOCP 	K Čl. I - § 28 ods.3  
V nadväznosti na zrušenie povinnosti žiadateľa o pomoc v hmotnej núdzi a žiadateľa o osobitný príspevok preukazovať tie skutočnosti, ktoré môže úrad získať z dostupného informačného systému verejnej správy, znenie odseku 3 navrhujeme doplniť o úpravu, podľa ktorej ak sa údaje poskytujú elektronicky, považujú sa za hodnoverné a zodpovedajúce skutočnosti, kým nie je preukázaný opak. Uvedenou úpravou sa zabezpečí, aby úrady práce, sociálnych vecí a rodiny na účely konania o dávke využívali elektronicky poskytované údaje a nepožadovali od subjektu verejnej správy potvrdenia o tých istých skutočnostiach aj v papierovej forme. 	O 	N 	Uplatnenú pripomienku považujeme za nadbytočnú. Ak sú čerpané podklady k rozhodnutiu z dostupného informačného systému verejnej správy, máme za to, že tento informačný systém už obsahuje hodnoverné údaje. 	
SOCP 	K Čl. I - § 30 ods. 1  
Navrhované znenie § 30 ods. 1 odporúčame upraviť tak, aby bolo zrejmé, že aj povinnosť uvedených subjektov oznamovať skutočnosti vo veciach pomoci v hmotnej núdzi a poskytovania osobitného príspevku bude viazaná na žiadosť príslušného úradu práce, sociálnych vecí a rodiny; uvedená zmena by nemala žiadny vplyv na už v súčasnosti existujúce povinnosti Sociálnej poisťovne po zistení, že žiadateľ o dôchodok poberá dávku v hmotnej núdzi, poskytovať príslušným úradom práce informácie podľa § 115 a § 226 ods. 2 zákona č. 461 /2003 Z. z. o sociálnom poistení. 

Súčasne poznamenávame, že Sociálna poisťovňa nedisponuje informáciou o tom, že žiadateľ o dôchodok je spoločne posudzovanou osobou na účely priznanej pomoci v hmotnej núdzi. Zavedenie všeobecnej oznamovacej povinnosti by znamenalo oznamovanie priznania dôchodku bez ohľadu nato, či priznanie dôchodku má vplyv na poskytovanie pomoci v hmotnej núdzi alebo nie, čo by bolo v rozpore so zákonom č. 122/2003 Z. z. o ochrane osobných údajov.
 	O 	N 	Ide o ustanovenie, ktorého cieľom je zabezpečiť právny titul na poskytovanie súčinnosti vymedzenými subjektmi v prípadoch, keď táto nie je upravená v osobitných predpisoch ako povinnosť.  	
SOCP 	K Čl. I - § 4 ods. 3 písm. c) 
V súvislosti s úpravou § 4 ods. 3 písm. c), v ktorom sa navrhuje na určené percento niektorých dávok sociálneho poistenia pri posudzovaní príjmu neprihliadať, upozorňujeme, že podľa § 293cv návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 461/2003 Z. z. o sociálnom poistení, ktorý je v súčasnosti v legislatívnom procese, všetky sociálne dôchodky vyplácané k 31. decembru 2013 sa od 1. januára 2014 budú považovať za invalidné dôchodky.  	O 	N 	V legislatívnom procese sa upustilo od zahrnutia sociálnych dôchodkov pod invalidné dôchodky. 	
ÚOOÚ 	Všeobecne 
Požadujeme, aby Navrhovaný materiál výslovne ustanovil možnosť spracúvania úradných dokladov, ktoré budú na účely Navrhovaného materiálu kopírované, skenované alebo inak zaznamenávané v súvislosti s preukazovaním splnenia nárokov na príslušné sociálne dávky. Táto pripomienka je zásadná.

Odôvodnenie 
Z navrhovaného materiálu vyplýva, že dotknuté osoby budú povinné preukazovať splnenie nárokov na príslušné sociálne dávky, čo môže byť spojené s potrebou spracúvania úradných dokladov. Podľa § 15 ods. 6 zákona č. 122/2013 Z. z. o ochrane osobných údajov a o zmene a doplnení niektorých zákonov (ďalej len „zákon č. 122/2013 Z. z.“) je možné „získavať osobné údaje nevyhnutné na dosiahnutie účelu spracúvania kopírovaním, skenovaním alebo iným zaznamenávaním úradných dokladov na nosič informácií možno len vtedy, ak s tým dotknutá osoba písomne súhlasí alebo ak to osobitný zákon výslovne umožňuje bez súhlasu dotknutej osoby.“ 
 	Z 	A 	 	
ÚOOÚ 	K § 28 ods. 3 
Upozorňujeme, že Úrad práce, sociálnych vecí a rodiny SR ako štátny orgán nemôže získavať osobné údaje dotknutej osoby (napr. žiadateľa o pomoc v hmotnej núdzi) z dostupného informačného systému verejnej správy bez primeraného právneho základu, ktorým môže byť iba zákon obsahujúci príslušnú právnu úpravu reflektujúcu ustanovenie § 10 ods. 2 zákona č. 122/2013 Z. z. Táto pripomienka je zásadná.

Odôvodnenie 
Je evidentné, že v danom prípade by na základe predmetného ustanovenia Navrhovaného materiálu mohol orgán štátnej správy získavať rôzne informácie, ktoré budú mať nevyhnutne aj charakter osobných údajov z informačných systémov verejnej správy. Podľa § 10 ods. 2 zákona č. 122/2013 Z. z., ktorý je potrebné na tento konkrétny prípad aplikovať možno spracúvané osobné údaje z informačného systému „poskytnúť, sprístupniť alebo zverejniť len vtedy, ak osobitný zákon ustanovuje účel poskytovania, sprístupňovania alebo zverejňovania, zoznam osobných údajov, ktoré možno poskytnúť, sprístupniť alebo zverejniť, ako aj tretie strany, ktorým sa osobné údaje poskytujú, prípadne okruh príjemcov, ktorým sa osobné údaje sprístupňujú.“ 
 	Z 	A 	 	
ÚOOÚ 	K § 31 – Názov ustanovenia 

Požadujeme vypustiť slová „Zhromažďovanie a“ a ponechať iba slová v tvare „Spracúvanie osobných údajov“. Táto pripomienka je zásadná. 

Odôvodnenie 
Podľa § 4 ods. 3 písm. a) spracúvaním osobných údajov rozumieme „vykonávanie operácií alebo súboru operácií s osobnými údajmi, najmä ich získavanie, zhromažďovanie, šírenie, zaznamenávanie, usporadúvanie, prepracúvanie alebo zmena, vyhľadávanie, prehliadanie, preskupovanie, kombinovanie, premiestňovanie, využívanie, uchovávanie, blokovanie, likvidácia, ich cezhraničný prenos, poskytovanie, sprístupňovanie alebo zverejňovanie.“ 

Z uvedeného je zrejmé, že zhromažďovanie je ako jedna z viacerých možných spracovateľských operácii subsumovaná pod pojem spracúvanie, takže navrhovaný názov ustanovenie § 31 Navrhovaného materiálu je zbytočne duplicitný. 
 	Z 	A 	 	
ÚOOÚ 	K § 31 ods. 1 

Požadujeme doplniť obsahové náležitosti (zoznam osobných údajov, okruh dotknutých osôb a prípadné spracovateľské operácie s osobnými údajmi dotknutých osôb) vyplývajúce z § 10 ods. 2 zákona č. 122/2013 Z. z. obcou na účely rozhodovania o jednorazovej dávke a výkonu menších obecných služieb ako aj osobitným príjemcom na účely výkonu svojej funkcie. Táto pripomienka je zásadná.

Odôvodnenie 
Právo na rešpektovanie súkromného života, ktorého neoddeliteľnou súčasťou je aj právo na ochranu osobných údajov, nemá absolútnu povahu v tom zmysle, že by vylučovalo všetky zásahy orgánov štátu. Preto zákon č. 122/2013 Z. z. podľa ustanovenia § 10 ods. 2 umožňuje spracúvanie osobných údajov dotknutej osoby bez jej súhlasu, ak osobitný zákon ustanovuje zoznam osobných údajov, účel ich spracúvania, okruh dotknutých osôb, prípadne aj možnosť, za splnenia podmienok uvedených v predmetnom ustanovení spracúvané osobné údaje z informačného systému poskytnúť, sprístupniť alebo zverejniť.
Zo súboru ustanovení § 31 Navrhovaného materiálu venovaných spracúvaniu osobných údajov nie sú zrejmé viaceré vyššie uvedené obsahové náležitosti príslušného právneho základu pre spracúvanie osobných údajov obcou na účely rozhodovania o jednorazovej dávke a výkonu menších obecných služieb ako aj osobitným príjemcom na účely výkonu svojej funkcie. Z uvedeného dôvodu je ich teda vo vzťahu k predmetným prevádzkovateľom potrebné doplniť. 
 	Z 	A 	 	
ÚOOÚ 	K § 31 ods. 3 písm. i) 
Požadujeme spresniť aké presné údaje o zdravotnom stave bude Ústredie práce sociálnych vecí a rodiny SR a Úrady práce, sociálnych vecí a rodiny SR (ďalej len „ÚPSVAR“) oprávnené spracúvať na účely Navrhovaného materiálu. Zároveň požadujeme, aby boli údaje o zdravotnom stave o dotknutých osobách vymedzených v § 31 ods. 2 Navrhovaného materiálu spracúvané iba v rozsahu nevyhnutnom na dosiahnutie účelu. Táto pripomienka je zásadná.

Odôvodnenie 
Prevádzkovateľ je povinný zabezpečiť, aby sa spracúvali len také osobné údaje, ktoré svojím rozsahom a obsahom zodpovedajú účelu ich spracúvania a sú nevyhnutné na jeho dosiahnutie. Formulácia „údaje o zdravotnom stave“ je koncipovaná príliš široko, čo nie je v súlade s uvedenou základnou povinnosťou prevádzkovateľa. Z uvedeného dôvodu je potrebné určiť konkrétne údaje o zdravotnom stave, ktoré sú v kontexte účelu pre ÚPSVAR nevyhnutné na dosiahnutie účelu spracúvania týchto osobných údajov (napr. posúdenie nárokov na sociálne dávky apod.) 	Z 	A 	 	
ÚOOÚ 	K § 31 ods. 3 písm. m) 
Požadujeme nahradiť slovo „spracovania“ slovom „spracúvanie“. 

Odôvodnenie 
Jazykovo- gramatická pripomienka. 
 	O 	A 	 	
ÚOOÚ 	K § 31 ods. 4 
V súvislosti s formuláciou „podľa osobitného predpisu“ upozorňujeme, že spracovateľské operácie s osobnými údajmi môžu štátne orgány (napr. ÚPSVAR) vykonávať iba na základe zákona a v jeho intenciách. V prípade ak by právnu úpravu spracúvania osobných údajov obsahoval všeobecne záväzný právny predpis s nižšou právnou silou ako je zákon, štátny orgán by mohol zákonne spracúvať osobné údaje, iba ak by takýto právny akt nešiel nad rozsah príslušného zákona a jeho úpravy spracúvania osobných údajov. 	O 	A 	Zachovaná terminológia použitá v zákone, s tým že súhlasíme s konštatovaním ÚOOÚ že spracovateľské operácie s osobnými údajmi môžu štátne orgány vykonávať iba na základe zákona a v jeho intenciách. 	
ÚOOÚ 	K § 31 ods. 5 
Požadujeme zúžiť účely spracúvania osobných údajov a v ich kontexte rovnako aj zoznam osobných údajov ustanovený v § 32 ods. 3 Navrhovaného materiálu. Táto pripomienka je zásadná. 

Odôvodnenie 
V súvislosti s účelmi spracúvania vymedzenými v § 31 ods. 5 Navrhovaného materiálu (plnenie úloh Ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny SR (ďalej len „ministerstvo“) podľa § 3 písm. a) až m) zákona č. 453/2003 Z. z. o orgánoch štátnej správy v oblasti sociálnych vecí, rodiny a služieb zamestnanosti a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov (ďalej len „zákon č. 453/2003 Z. z.“)) je potrebné skonštatovať, že na viaceré z nich nie je vôbec potrebné spracúvať osobné údaje vymedzené v § 31 ods. 3 Navrhovaného materiálu (napr. schvaľovanie vnútornej organizačnej štruktúry ÚPSVAR).

Rovnako zoznam osobných údajov vymedzený v § 31 ods. 3 Navrhovaného materiálu sa javí byť príliš podrobný v kontexte vyššie uvedených účelov spracúvania. Uvedené znamená, že máme zato, že nie je nevyhnutné, aby boli všetky osobné údaje vymedzené v § 31 ods. 3 spracúvané na všetky účely vyplývajúce z § 3 zákona č. 453/2003 Z. z. 

Podľa § 6 ods. 2 písm. c) zákona č. 122/2013 Z. z. je ministerstvo povinné „získavať osobné údaje výlučne na vymedzený alebo ustanovený účel; je neprípustné získavať osobné údaje pod zámienkou iného účelu spracúvania alebo inej činnosti.“ Podľa § 6 ods. 2 písm. d) je ministerstvo povinné „zabezpečiť, aby sa spracúvali len také osobné údaje, ktoré svojím rozsahom a obsahom zodpovedajú účelu ich spracúvania a sú nevyhnutné na jeho dosiahnutie.“ 

Zúženie účelov spracúvania osobných údajov (úloh ministerstva), na ktoré odkazuje ustanovenie § 31 ods. 5 Navrhovaného materiálu rovnako ako aj zúženie zoznamu osobných údajov vymedzených v § 31 ods. 3 sa v kontexte vyššie uvedeného javí ako nevyhnutné pre zákonné spracúvanie osobných údajov. 

 	Z 	A 	 	
ZMOS 	Všeobecná pripomienka 

1. ZMOS víta snahu predkladateľa o posun od pasívneho prijímania dávky pomoci v hmotnej núdze k aktívnemu angažovaniu prijímateľov na potrebách spoločnosti (kvázi reciprocita) a tiež snahu riešiť cez výkon rozhodnutia časť priestupkov občanov poberajúcich dávky v hmotnej núdzi. 
2. Návrh zákona neodstraňuje dlhodobo presadzovanú zásadnú požiadavku ZMOS, ktorá spočívala v tom, aby boli jasne vymedzená zodpovednosť a pôsobnosti štátu, kde kompetenčne hmotná núdza patrí. Podľa ZMOS zodpovedný za výkon pôsobností v tejto oblasti musí byť v plnom rozsahu štát (nie obec), vrátane zabezpečenia práce a všetkých ostatných podmienok, vrátane manažmentu, pre aktiváciu nielen v hraniciach územia jednej obce. Zodpovednosť za naplnenie podmienok hmotnej núdze pre občana zostáva podľa návrhu zákona na jedinom orgáne verejnej správy - obci. Obec však môže svoje aktivity v súlade s ústavou SR zabezpečovať len vo svojom katastrálnom území, pre občanov s trvalým pobytom na území obce a na svojom majetku. Pôsobnosťou úradu má byť podľa návrhu zákona len vo výkone kontrolnej činnosti výkonu prác, so súčasnou možnosťou zapojiť sa do výkonu zabezpečením účasti osôb na týchto činnostiach a aktivácii. ZMOS túto skutočnosť považuje za základný rozpor, ktorý je potrebné vyriešiť v návrhu zákona rozšírením pôsobnosti úradu napr. v § 26 a § 29, vrátane toho, aby úrad priamo mohol vstupovať do uzatvárania zmlúv o aktivácii s občanmi v hmotnej núdzi. 
3. Rozšíriť počet subjektov, ktoré vytvárajú podmienky pre činnosť občanov v hmotnej núdzi o VÚC, štátne organizácie typu Lesy SR, povodia, Slovenský vodohospodársky podnik a pod., ktoré môžu byť podobne ako obce súčinné pri zabezpečovaní účasti na činnostiach spojených s aktiváciou osôb. 
4. Podľa ZMOS návrh zákona má dopad na rozpočty miest a obcí, ktoré nie sú premietnuté v doložke vplyvov ( napr. pracovné pomôcky, osobné ochranné pomôcky, poistenie zodpovednosti za škody, úrazové poistenie, réžijné a administratívne náklady obce súvisiace s organizáciou a kontrolou prác a pod.) 	Z 	N 	Na rozporovom konaní dňa 24.7.2013 rozpor nebol odstránený. 
Zodpovednosť za poskytovanie pomoci v hmotnej núdzi má štát, avšak nie je možné pôsobnosť úradov rozšíriť o originálnu pôsobnosť obcí v zmysle zákona č. 369/1990 Zb., t.j. organizovať samotné menšie obecné služby. Požiadavka na rozšírenie aktivácie mimo hraníc územia jednej obce je možná len cez dobrovoľnícke činnosti.
Rozšírenie počtu subjektov, ktoré môžu vytvárať podmienky pre činnosť občanov v hmotnej núdzi o štátne organizácie typu Lesy SR, povodia, Slovenský vodohospodársky podnik a pod., nie je možné, nakoľko ide o podnikateľské subjekty, vytvorené za účelom dosahovania zisku.
Návrh zákona môže mať dopad na rozpočty miest a obcí, čo je aj v doložke vplyvov uvedené, avšak nie je možné ich vyčísliť.  	
ZMOS 	1. K čl. I, § 2 ods. 2 

Za čiarkou a slovami „ošatenie a“ sa vkladá slovo „nevyhnutné“. 
Odôvodnenie: 
V porovnaním s platným znením ide o extenzifikáciu základných životných podmienok. Osobitnému príjemcovi sa tým, podľa nášho názoru, neprimerane sťažia podmienky, nakoľko bude musieť zdôvodňovať výber kvalitatívnych aspektov vecného plnenia, čo považujeme za nevhodné. 
Pripomienku považuje ZMOS za zásadnú 	Z 	A 	 	
ZMOS 	K  čl. I, § 3 ods. 7 
Navrhujeme, aby predkladateľ doplnil ilustratívnym výpočtom predvídateľné situácie osobitného zreteľa, resp. doklady, ktorými je možné preukázať skutočnosti pre uplatnenie osobitného zreteľa. 

Odôvodnenie: 
I keď predkladateľovu ambíciu limitovať situácie, kedy dochádza k umelému štiepeniu domácností (napr. doposiaľ boli domácnosti s plnoletým zaopatreným dieťaťom a zárobkovo činnými rodičmi na základe preukázania úhrady časti nákladov domácnosti považované za dve domácnosti) chápeme a považujeme za vecne správnu, navrhujeme v záujme predchádzania nejednotných postupov orgánov miestnej štátnej správy, aby predkladateľ uviedol aspoň niektoré predvídateľné situácie, kde možno aplikovať osobitný zreteľ.  	O 	N 	Normatívne vyjadrenie neumožňuje príkladmo a ilustratívne vymedzenie jednotlivých situácií. Jednotný postup orgánov miestnej štátnej správy je možné dosiahnuť metodickým usmernením. 	
ZMOS 	K  čl. I, §9 ods.2  

Z ustanovenia nie je zrejmý spôsob preukazovania „dlhodobého zdržiavania sa domácnosti v cudzine“ ani príslušný orgán, ktorý bude uvedenú skutočnosť prešetrovať. Ak je ustanovenie postavené na súčinnosti orgánov samosprávy, je potrebné uviesť, že nie všade majú obce podrobný prehľad o takomto pohybe osôb. Navyše nie je zrejmé, či pre naplnenie navrhovaného ustanovenia sa vyžaduje neprítomnosť celej domácnosti, alebo jej člena, či členov.  	O 	N 	Z navrhovaného ustanovenia je zrejmé, že ide o celú domácnosť. Spôsob preukazovania je na správnej úvahe správneho orgánu, ktorý bude túto skutočnosť prešetrovať. Vo veciach pomoci v hmotnej núdzi je správnym orgánom podľa § 26 úrad.  	
ZMOS 	1. K  čl. I, § 10  
Považujeme viazanie poberania dávky pomoci v hmotnej núdzi na výkon určitej recipročnej činnosti zo strany plnoletých príjemcov minimálneho hmotného zabezpečenia za celospoločenskú požiadavku a celospoločenskú úlohu, teda nie len úlohu samosprávy. Vzhľadom na predpokladanú veľkosť skupiny, ktorá sa má zúčastniť uvedených služieb (cca 181 tis., t.j. celkový počet osôb v HN, po odpočítaní detí a poberateľov ochranného príspevku), je potrebné: 
a) Rozšíriť aj o všetky subjekty verejnej správy vykonávajúce činnosti spadajúce do rámca čl. 18 ods. 2 písm. c) a d) Ústavy SR. 
b) Zabezpečiť pre obce realizujúce menšie obecné služby potrebné materiálne, personálne a finančné podmienky pre plnenie tejto celospoločenskej požiadavky. 
c) V ods. 3, 4 a 10 tak, aby obec v právnom vzťahu figurovala ako súčinná a nie povinná osoba.
d) Všetkým subjektom verejnej správy vykonávajúce úlohy na úsekoch podľa § 3 ods. 1 zákona č. 406/2011 Z.z. uložiť povinnosť ohlásiť úradu druh a rozsah činností, ktoré je možné zabezpečiť dobrovoľníckou službou a úradu povinnosť viesť verejný zoznam týchto činností. 

Je taktiež na mieste zváženie prípustnosti a opodstatnenosti takých legislatívnych úprav, vrátane ústavných, aby poberatelia minimálneho hmotného zabezpečenia mohli byť a boli viazaní vykonať všeobecne prospešnú činnosť pre ktorýkoľvek subjekt verejnej správy. 

Odôvodnenie: 
Ad a)
Pod režim výnimky z nútených prác alebo služieb v zmysle ústavy spadajú aj iné činnosti, ktoré môže vykonávať alebo zabezpečovať štát. Považujeme za naplnenie celospoločenskej objednávky zúčastnenie sa aj orgánov a organizácií štátu na vytváraní príležitostí na primeranú reciprocitu zo strany prijímateľa minimálneho hmotného zabezpečenia. 
Ad b) 
Navrhujeme nasledovné výšky príspevkov pre zákonom predpokladané subjekty: - na organizovanie aktivizácie sa poskytuje 20% základnej dávky (§10 ods. 2 písm. a)) na každú osobu, t.j. náklady na celkovú cenu práce pri jednom plnom TPP s minimálnou mzdou pri počte 5 pracovných skupín po 12 aktivovaných a z čoho cca 5% tvoria výdavky na OOP, úrazové poistenie a poistenie zodpovednosti za škodu, pitný režim a pod. 
- na výkon osobitného príjemcu vo vecnej forme 10% na každú dospelú osobu v okruhu, čo zodpovedá približne nákladom na celkovú cenu práce pri jednom plnom TPP s minimálnou mzdou na cca 120 dosp. prijímateľov. Vyšší príspevok v porovnaní so súčasnosťou odôvodňujeme tým, že pod inštitút osobitného príjemcu, ak sú splnené podmienky čo i len pre jednu z dávok, majú byť zahrnuté všetky dávky poskytované štátom (výchovný aspekt). 
- na hotovostnú výplatu najmenej 4 krát mesačne 5% na každú dospelú osobu. 
V najdrahšej možnej variante predstavuje nami navrhované riešenie zvýšenie výdavkov štátu o cca 26 mil. eur, príjmy do poistných fondov na úrovni cca 5 mil. eur a cca 3 tisíc nových pracovných miest predovšetkým v oblastiach najviac postihnutých dlhodobou nezamestnanosťou. 
Ad c)
Obec ako jeden zo subjektov vytvárajúcich podmienky pre aktiváciu má aj v zmysle zákona o obecnom zriadení limitované pole pôsobnosti a v konkrétnych lokalitách s koncentrovanou dlhodobou závislosťou na sociálnych dávkach môže byť predmetný zákon bez utvorenia podmienok podľa predchádzajúceho bodu pripomienok nevykonateľný, nakoľko ani organizátori dobrovoľníckej činnosti nebudú mať vytvorené podmienky pre výkon takýchto činností. Zároveň navrhujeme, aby subjektmi organizujúce dobrovoľnícku činnosť mohli byť len subjekty, ktoré splnia podmienky na príjem asignačnej dane. Ide o selekciu tých subjektov, ktoré reálne vykonávajú činnosť na ktorú boli založené a splnili podmienky podľa zákona. 
Ad d) 
Orgány a organizácie štátu vykonávajú (resp. majú vykonávať) rôzne úlohy na úsekoch spadajúcich pod vecný rozsah 3 ods. 1 zákona č. 406/2011 Z.z.. Ich plnenie však buď nie je prioritou, alebo nie sú na dané úlohy vyčlenené potrebné zdroje, alebo sa jedná o fakultatívne činnosti. Evidencia vecného zamerania a rozsahu takýchto úloh, ktoré by bolo možné vykonávať aj prostredníctvom dobrovoľníckej činnosti pod odborným dohľadom organizátora dobrovoľníckej činnosti (súlad zamerania OZ, NO a činností + dohoda s orgánom štátnej správy, ktorý vyhlásil činnosti) môžu byť podstatným prínosom k zabezpečovaniu aktivít podľa 3 ods. 1 zákona č. 406/2011 Z.z., ktoré doposiaľ neboli vykonávané, alebo boli vykonávané len v obmedzenom rozsahu.
 
Pripomienku považuje ZMOS za zásadnú 	Z 	ČA 	Na rozporovom konaní dňa 24.7.2013 neboli odstránené rozpory k písm. b) až d). 
K písm. a): akceptované.
K písm. b): neakceptované. Nie je v možnostiach štátneho rozpočtu v plnom rozsahu zabezpečiť materiálne, personálne a finančné podmienky na menšie obecné služby.
K písm. c): neakceptované. Ak obec dobrovoľne vstúpi do právneho vzťahu a podpíše dohodu podľa § 10, po podpise musí vystupovať ako povinná osoba, pretože preberá na seba povinnosti vyplývajúce z podpísanej dohody. 
K písm. d): neakceptované. Nie je možné uložiť všetkým subjektom verejnej správy ohlásiť úradu druh a rozsah činností, ktoré je možné zabezpečiť dobrovoľníckou činnosťou. 	
ZMOS 	K čl. I, § 12 ods. 4 
Žiadame vypustiť slová: „môžu byť vykonávané najviac 18 po sebe nasledujúcich kalendárnych mesiacov. Menšie obecné služby podľa odseku 3 písm. b) štvrtého bodu alebo dobrovoľnícka činnosť podľa odseku 3 písm. b) piateho bodu môžu byť opätovne vykonávané najskôr po uplynutí 6 po sebe nasledujúcich kalendárnych mesiacov, ktoré začínajú plynúť odo dňa, ktorý nasleduje po dni, keď bolo ukončené predchádzajúce vykonávanie menších obecných služieb alebo dobrovoľníckej činnosti, za ktoré patril aktivačný príspevok.“ 

Odôvodnenie: 
Požadujeme, aby bolo možné tieto činnosti v prípade záujmu občana vykonávať neobmedzene, nakoľko je medzi nimi veľký počet uchádzačov o zamestnanie , ktorí majú záujem o túto činnosť. 
Pripomienku považuje ZMOS za zásadnú 	O 	N 	Cieľom aktivácie formou menších obecných služieb, menších služieb pre samosprávny kraj alebo dobrovoľníckej činnosti, nie je dlhodobo udržiavať občana na týchto činnostiach, ktoré jednak majú minimálnu pridanú hodnotu a na druhej strane občan nie je v pracovnoprávnom vzťahu, ale po určitej dobe potrebnej pre získanie pracovných návykov, uľahčiť vstup na trh práce.  	
ZMOS 	K  čl. I, § 14 
Vzhľadom na všeobecnú právnu úpravu príspevku na bývanie, ktorá nepodmieňuje nárok na príspevok priznaním nároku na dávku pomoci v hmotnej núdzi požadujeme uvedenú dávku vyňať do samostatnej právnej úpravy. Zároveň upozorňujeme, že pri nájomných vzťahoch spravidla nie je daňová povinnosť súčasťou povinností nájomcu ale prenajímateľa, ak sa v zmluve nedohodnú inak. A ďalej navrhujeme v ods. 4 písm. b) doplniť v miestnosti, izbe, obytnej miestnosti, ktorú domácnosť užíva. 
Pripomienku považuje ZMOS za zásadnú 	Z 	N 	Na rozporovom konaní dňa 24.7.2013 ZMOS odstúpil od zásadnej pripomienky.
V súčasnosti nie je možné príspevok na bývanie vyňať do samostatnej právnej úpravy. Ide o dávku, ktorú môžu poberať len občania v hmotnej núdzi. 
 	
ZMOS 	K  čl. I, § 17 
Navrhujeme ponechať možnosť poskytovania jednorázovej dávky, jej formy a rozsah, spôsob uplatnenia na úpravu obci formou všeobecne záväzného právneho predpisu.
Odôvodnenie: 
Okrem toho, že sa zákonom limituje forma (úhrada nákladov) ako aj z dôvodu, že sa upravuje okruh prípustných komodít, ktoré nemusia zodpovedať akútnym potrebám v danej obci, no najmä z dôvodu, že viaceré obce uprednostňujú vecné plnenia (zbierky šatstva, nepotrebného nábytku, spotrebičov a pod.) navrhujeme aby uvedené náležitosti poskytnutia jednorázovej dávky upravovala obec, ak má na krytie týchto výdavkov má vyčlenené zdroje.
Pripomienku považuje ZMOS za zásadnú 	Z 	A 	 	
ZMOS 	K čl. I, § 18 ods. 11 
Navrhujeme vypustiť. Legislatívno-technická pripomienka vzhľadom na pripomienku k pripomienke k § 17.  
	O 	N 	Aj keď je jednorazová dávka poskytnutá vo vecnej forme, musí byť aj vecné plnenie hradené z rozpočtu obce. 	
ZMOS 	K čl. I, § 24  
Navrhujeme doplniť písm. c) v znení: 
"c) Môže uzatvárať s občanom v hmotnej núdzi písomnú dohodu o vykonávaní menších obecných služieb podľa § 12 ods. 4 písm. c) a oznamuje uzatvorenie a skončenie dohody o vykonávaní menších obecných služieb s občanom v hmotnej núdzi úradu, ktorý poskytuje tomuto občanovi dávku a príspevky" 

Odôvodnenie: 
Splnomocnenie na uzatváranie dohody je potrebné pre prehľadnosť vzťahov, práv, povinností a oprávnení obce.  	O 	N 	Pripomienka je nezrozumiteľná. 	
ZMOS 	K čl. I., § 27:  
Alternatíva II. Pri neakceptovaní pripomienky k § 10:
Úvodná veta znie:
„Činnosti obce podľa tohto zákona sú preneseným výkonom štátnej správy. „ 

Odôvodnenie: 
Nadväzujúc k všeobecným pripomienkam a pripomienkam k § 10 máme za to, že štát má vytvárať podmienky pre naplnenie celospoločenských úloh, medzi ktoré, podľa nás bez pochyby patrí aj zabezpečenie primeranej reciprocity poberateľa dávky pomoci v hmotnej núdzi s jej financovateľom – platitelia daní a poplatkov, ktoré sú príjmom štátneho rozpočtu. Presunutie týchto celospoločenských úloh len samospráve bez náležitých podmienok považujeme za nesúladné s ústavou a ústavným zákonom o rozpočtovej zodpovednosti. Akceptujúc však rozhodnutie štátu akou formou bude výkon týchto úloh zabezpečovaný ponúkame alternatívu k návrhu uvedenom v pripomienke k § 10.
Pripomienku považuje ZMOS za zásadnú 
 	Z 	N 	Na rozporovom konaní dňa 24.7.2013 rozpol nebol odstránený. 
V žiadnom z prípadov nejde o prenesený výkon štátnej správy na obce. Menšie obecné služby a poskytovanie jednorazového príspevku sú originálnou pôsobnosťou obce v zmysle zákona o obecnom zriadení.  	
ZVJS 	k § 4 ods. 3 písm. t) 
1.	V § 4 ods. 3 sa vypúšťa písmeno t).

Odôvodnenie: V návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 475/2005 Z. z. o výkone trestu odňatia slobody a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov, ktorý má nadobudnúť účinnosť od 1.1. 2014 (je ukončené medzirezortné pripomienkové konanie) už nie je vyčlenená kategória prostriedkov odsúdených vo forme „úložného“ (novelizačný bod č. 65 k § 45 ods. 3 písm. a) zákona č. 475/2005 Z. z.). 
 	O 	A 	 	
Verejnosť 	§ 3 ods. 5 písm. c/  
- členom domácnosti nie je dieťa, ktorému sa vypláca dávka v nezamestnanosti (zmeniť znenie alebo doplniť siedmu časť). 

- Z ustanovenia vyplýva, že dieťa nebude spoločne posudzovanou osobou len v období vyplácania dávky v nezamestnanosti. V dôvodovej správe to nie je bližšie špecifikované.
- V zákone č. 599/2003 Z. z. – do okruhu spoločne posudzovaných osôb nepatria deti, „ktorým v čase evidencie uchádzačov o zamestnanie vznikol nárok na dávku v nezamestnanosti.“
- Uvedené deti poberajú dávku v HN núdzi samostatne. Od účinnosti nového zákona, by museli byť zaradené do okruhu spoločne posudzovaných osôb. 
 
	O 	A 	 	
Verejnosť 	§ 4 ods. 3 písm. b/ a c/  
- platný zákon (599/2003) § 5 ods. 4 písm. b/ až g/ 

- Došlo k zmene v odkaze na zákon o sociálnom poistení v dôsledku čoho dôjde k zmene výšky započítateľného príjmu u poberateľov DvHN (napr. pri poberaní dôchodkovej dávky z ČR). 	O 	A 	 	
Verejnosť 	K § 8 ods. 1 písm. b/  
- špecifikovať v zákone čo sa považuje za príjem SZČO a jeho preukazovanie. 

- Príjmom SZČO by mali byť osobné výdavky. Nie každá SZČO je povinná viesť „peňažný denník“.
V praxi je veľa prípadov, že SZČO prehlási, že si nevedie peňažný denník a účet podnikateľa. Z predložených faktúr sa nedá zistiť započítateľný príjem na účely hmotnej núdze. 
Pomoc v hmotnej núdzi by sa v takýchto prípadoch poskytovala v plnej výške alebo by sa nepriznala z dôvodu nepreukázania príjmu. 
V praxi sa často stretávame s tým, že SZČO (ak už nie je poberateľom DvHN) nepredloží úradu výpis z daňového priznania za predchádzajúci kalendárny rok. Ani z podaného výpisu nie je zrejmé, čo je započítateľným príjmom na účely pomoci v hmotnej núdzi.
 	O 	N 	Správny orgán má možnosť pripustiť v správnom konaní čestné vyhlásenie, t.j. aj ak nie je možné objektívne zistiť výšku príjmu SZČO napr. denníkom. 	
Verejnosť 	zákonu o pomoci v hmotnej núdzi 
Predmetný zákon o pomoci v hmotnej núdzi je v rozpore s právom slobodne si zvoliť zamestnanie a zákazom nútených prác. Právo slobodne si zvoliť zamestnanie je zakotvené v čl. 23 ods. 1 Všeobecnej deklarácie ľudských práv, čl. 6 ods. 1 Medzinárodného paktu o hospodárskych, sociálnych a kultúrnych právach, vyhláseného pod č. 120/1976 Sb., a čl. 6 ods. 1 deklarácie Valného zhromaždenia OSN o pokroku a rozvoji v sociálnej oblasti z roku 1969, ako i v čl. 1 ods. 1 Európskej sociálne charty, z ktorej pre Slovenskú republiku vyplývajú záväzky, aby boli vytvorené podmienky pre každého mať príležitosť získať prostriedky ku svojmu živobytiu prácou, ktorú si každý slobodne zvolí. Pokiaľ ide o zákaz nútených prác, ten stanovuje predovšetkým čl. 9 Listiny a čl. 4 Dohovoru o ochrane ľudských práv a základných slobôd, v ktorých je súčasne vymedzené, čo nie je možné považovať za nútené práce. Jej pozitívne vymedzenie sa naopak nachádza v Dohovore o nútenej alebo povinnej práci, podľa ktorej sa výrazom nútená alebo povinný práca definuje každá práca alebo služba, ktorá sa na ktorejkoľvek osobe vymáha pod hrozbou akéhokoľvek trestu a ku ktorej sa dotknutá osoba neponúkne osobne. Trestom je treba rozumieť akúkoľvek ujmu, ktorá by sa týkala zbavenia alebo obmedzenia niektorého práva či slobody dotknutej osoby, pričom zákaz sa vzťahuje tak na orgány verejnej moci, tak aj na súkromné subjekty. 

Skutočnosť, že ak osoba odmietne vykonávať dobrovoľnícku činnosť, resp. obecné služby, spôsobí, že takejto osobe nebude vyplácaná sociálne dávka, dávka v pomoci v hmotnej núdzi(60,50€), a to aj v prípade, ak by ostatné podmienky na vyplácanie sociálnej dávky spĺňala, vážne ohrozí na právach tieto osoby, teda tie, ktoré spĺňajú podmienky hmotnej a materiálnej núdze, avšak odmietnu vykonávať dobrovoľnícku činnosť, resp. obecné služby, v dôsledku čoho u takých osôb hrozí výrazné zadĺženie či sociálne vylúčenie, práve v dôsledku odňatia tejto dávky. Preto vyslovujem pochybnosť, či by odmietnutie vykonávať dobrovoľnícku činnosť, resp. obecné služby, malo byť dôvodom, aby štát odňal takejto osobe dávku 60,50€, ktorá sa inak nachádza v hmotnej núdzi, právo na pomoc k zaisteniu jej základných životných podmienok. Navyše vykonávanie dobrovoľníckej činnosti, resp. obecných služieb, tak ako je uvedené v tejto novele, môže byť pre osoby v hmotnej núdzi veľmi zaťažujúce, pretože za výkon svojej práce neobdržia primeranú odmenu, čo by sa mohlo následne preniesť do celého systému sociálneho zabezpečenia. Povinnosť vykonávať dobrovoľnícku činnosť, resp. obecné služby v rozsahu až 32 hodín mesačne, bude pre osoby v hmotnej núdzi mimoriadne zaťažujúce až neznesiteľné, čím môže byť spochybnená dobrovoľnosť prevzatia vykonávať takúto prácu. Predmetná novela nezohľadňuje ani vzdelanie osôb v hmotnej núdzi, v dôsledku čoho by, napr. aj osoby s vysokoškolským vzdelaním museli vykonávať tieto práce, a to i napriek tomu, že by ich hlavným cieľom bolo zamestnať sa (teda hľadať si prácu) v obore, na ktorý získali kvalifikáciu v rámci sústavnej prípravy na povolanie, čo je v rozpore s vykonávaním dobrovoľníckej činnosti, resp. obecných služieb.
Nadväzne na to považujem predmetnú novelu v celom rozsahu v rozpore s s čl. 1, čl. 9, čl. 10 odst. 1, čl. 26 odst. 3 a čl. 30 odst. 2 v spojení s čl. 41 odst. 1 a čl. 4 odst. 4 Listiny. 

 	O 	N 	Účasť na menších obecných službách je priamo Ústavou SR vylúčená z okruhu nútených prác, s čím korešponduje aj úprava zákona o obecnom zriadení (povinnosť zúčastniť sa menších obecných služieb). Zúčastnenie sa na dobrovoľníckej činnosti ostáva na slobodnom rozhodnutí občana. Návrh zákona sa nedotýka práva slobodne si zvoliť zamestnanie. 
Rozsah 32 hodín mesačne vo väzbe na 40-hodinový týždenný pracovný čas nie je podľa nášho názoru "bremenom príliš ťažkým", preto nepredstavuje rozpor s dohovormi MOP.
Vytváranie podmienok na získavanie prostriedkov prácou je predmetom iných právnych predpisov, pričom však v rámci pomoci v hmotnej núdzi je cieľom aktivačného príspevku uľahčiť občanovi v hmotnej núdzi uplatnenie na trhu práce podporou získania, udržania, prehĺbenia alebo zvýšenia vedomostí, odborných zručností, praktických skúseností alebo pracovných návykov. 
Zohľadňovaním vzdelania osôb v hmotnej núdzi pri priznávaní nárokov na pomoc v hmotnej núdzi by sa právna úprava mohla dostať do rozporu so zákazom diskriminácie. Na druhej strane zákon nevylučuje možnosť občana v hmotnej núdzi vykonávať dobrovoľnícku činnosť, ktorá bude zodpovedať jeho schopnostiam a vedomostiam.  	
Verejnosť 	Pripomienka SAPN k § 2 
Slovenská sieť proti chudobe (ďalej SAPN) žiada vypustiť z článku 2 odsek 2 definíciu základných životných podmienok v znení „Základné životné podmienky na účely tohto zákona sú jedno teplé jedlo denne, ošatenie a prístrešie“. 
Táto pripomienka je zásadná. 
Zdôvodnenie: 
Definícia životných podmienok ako “jedno teplé jedlo denne… “ nie je v súlade so záväzkami Slovenskej republiky voči svojim občanom, ktoré vyplývajú z Ústavy SR a jej článku 19, odsek 1 (Každý má právo na zachovanie ľudskej dôstojnosti ,osobnej cti, dobrej povesti a na ochranu mena) a z medzinárodných zmlúv ako Medzinárodný dohovor o ochrane sociálnych, hospodárskych a kultúrnych práv (článok 11 ): „Štáty, zmluvné strany paktu, uznávajú právo každého jednotlivca na primeranú životnú úroveň pre neho a jeho rodinu, zahrnujúce dostatočnú výživu, šatstvo, byt, a na neustále zlepšovanie životných podmienok“ a Charta základných práv Európskej únie (článok 34.1): „S cieľom bojovať proti sociálnemu vylúčeniu a chudobe Únia uznáva a rešpektuje právo na sociálnu pomoc a pomoc pri bývaní s cieľom zabezpečiť dôstojnú existenciu všetkých osôb, ktoré nemajú dostatok prostriedkov, v súlade s právom Únie a vnútroštátnymi právnymi predpismi a praxou.“
 	O 	N 	Vzhľadom na čl. 39 a 51 Ústavy SR musí byť pojem "základné životné podmienky" vymedzený zákonom tak, aby mal občan v hmotnej núdzi garantované podmienky nevyhnutné na prežitie. 
 	
Verejnosť 	Pripomienka SAPN k § 3, odsek 1 
SAPN žiada z článku 3, odseku 1 písmeno f vypustiť „rodičia a deti nad 25 rokov veku, žijúce s nimi v domácnosti, ktoré sa pripravujú na budúce povolanie dennou formou štúdia“. 
Táto pripomienka je zásadná.

Zdôvodnenie: 
Dôsledkom tohto ustanovenia je strata nároku starších študentov v hmotnej núdzi, ktorí žijú s rodičmi, na základnú dávku a uvalenie vyživovacej povinnosti voči nim na rodičov v hmotnej núdzi voči deťom. Pri veľmi nízkej sume dávky a príspevkov, ktoré pre väčšinu domácností v hmotnej núdzi nedosahujú výšku životného minima, je to nenáležitá povinnosť a pre študujúceho znamená obmedzenie aj tak skromných zdrojov a sťaženie prístupu k vzdelaniu. Nízke vzdelanie značne znevýhodňuje na trhu práce (Slovensko má dokonca najnižšiu zamestnanosť osôb s nízkym vzdelaním v EÚ). Vypustenie ustanovenia žiadame preto, lebo sme presvedčení, že vláda musí podporovať tých, ktorí sa rozhodnú zvýšiť si vzdelanie, a nie naopak zhoršovať ich situáciu. 
	O 	N 	Vyživovacia povinnosť rodičov voči svojim deťom trvá až kým sa nevedia samé živiť bez ohľadu na ich vek. Ide o slobodné a bezdetné deti, ktoré študujú dennou formou štúdia a ktoré zároveň žijú s rodičmi v jednej domácnosti. 	
Verejnosť 	Pripomienka SAPN k § 7 odsek 2 
SAPN žiada vo vete nasledujúcej za písmenom „d“ článku 7 odseku 2 nahradiť slová „do 31 týždňov dieťaťa“ slovami „do 3 rokov veku dieťaťa“ a text upraviť takto:
 
d) je osamelý rodič, ktorý sa osobne, celodenne a riadne stará o dieťa do 3 rokov veku dieťaťa. 
Zdôvodnenie: 
Žiadosť o úpravu (novelou nemeneného) znenia § 7 odseku 2 bodu d súvisí s článkom 10 novely a jeho odsekmi 3 a 7, ktoré zavádzajú nutnosť zúčastniť sa na vykonávaní menších obecných služieb alebo na dobrovoľníckej činnosti, ak takáto činnosť bola ponúknutá (inak dochádza k strate nároky na celú dávku či jej časť). Odsek 7 článku 10 sa pritom odvoláva na odsek 2 článku 7 s tým, že vymenovaným osobám v tomto článku sa práca na menších obecných službách nebude ponúkať a nimi podmieňovať základná dávka. Súčasné znenie písmena „d“ dáva ochranu pred touto povinnosťou len osamelému rodičovi veľmi malého dieťaťa a pre ostatných osamelých rodičov znamená riziko ťažkostí zosúladiť starostlivosť o dieťa a novú povinnosť, respektíve stratu príjmu. Ani strata príjmu a ani nútené odlučovanie rodiča a dieťaťa nie sú v záujem dieťaťa. V prípade prijatia tejto novely je potrebné chrániť pred podmieňovaním základnej dávky prácou osamelých rodičov detí do 3 rokov, teda do veku, keď väčšina detí ešte nenavštevuje predškolské zariadenie. 
 	O 	ČA 	Rodič, ktorý sa osobne, celodenne a riadne stará o dieťa do troch rokov veku, nebude povinný na vznik nároku na plnú sumu dávky v hmotnej núdzi (§ 10), splniť podmienku účasti na menších obecných službách alebo na dobrovoľníckej činnosti. 	
Verejnosť 	Pripomienka SAPN k § 9 odsek 3  
SAPN žiada doplniť odsek 3 § 9 o písmená (f), (g) a (h) a o odseky 4 a 5 prevzaté zo v súčasnosti platného znenia zákona č. 599/2003 o pomoci v hmotnej núdzi takto: 

(f) Ak je občan v hmotnej núdzi alebo fyzická osoba, ktorá sa s občanom v hmotnej núdzi spoločne posudzuje, tehotná žena, dávka uvedená v odseku 2 sa zvyšuje o 13,50 eura mesačne,

(g) Dávka podľa bodu f patrí tehotnej žene od začiatku štvrtého mesiaca tehotenstva, ak preukáže svoje tehotenstvo tehotenským preukazom a počas tehotenstva pravidelne navštevuje tehotenskú poradňu, 
(h) Dávka na účely tohto zákona je za podmienok ustanovených týmto zákonom aj 13,50 eura mesačne u občana alebo fyzickej osoby, ktorá sa s občanom spoločne posudzuje na účely posudzovania hmotnej núdze, ak je rodičom dieťaťa do jedného roku veku.

(4) Ak občan alebo fyzická osoba, ktorá sa s občanom spoločne posudzuje na účely posudzovania hmotnej núdze, je rodičom dieťaťa do jedného roku veku a tento rodič preukáže potvrdením pediatra,že sa s týmto dieťaťom zúčastňuje preventívnych prehliadok u pediatra podľa osobitného predpisu a mal bezprostredne pred narodením tohto dieťaťa zabezpečované základné životné podmienky a poskytovanú pomoc v hmotnej núdzi, patrí mu dávka podľa odseku 3 písmena (h).
(5) Dávka určená podľa odseku 4 patrí len jednému z rodičov bez ohľadu na počet detí do jedného roku veku.

Táto pripomienka je zásadná.

Zdôvodnenie 
Vypustenie príspevku pre rodičov detí do 1 roku veku a príspevku pre tehotnú ženu považujeme za vážne ohrozenie zdravého vývoja detí, ktoré sa rodia a vyrastajú v domácnostiach poberateľov dávky PvHN. Sú dokázané negatívne účinky podvýživy na mentálnu kapacitu dieťaťa: Podľa UNICEF, podvýživa v detstve narúša schopnosť učiť sa, zvyšuje náchylnosť na choroby. To znižuje možnosti dieťaťa zaistiť si prácu v dospelosti a viesť produktívny život, čo vedie k pokračovaniu generačnej chudoby. UNICEF, WHO, Svetová banka: Levels & Trends in Child Malnutrition (Úrovne a trendy zlej výživy detí), 2012 http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2013:0141:FIN:SK:PDF 
 	O 	A 	Akceptovaná úpravou zákona. 	
Verejnosť 	Pripomienka SAPN k § 10 k odseku 1 
SAPN žiada vypustiť odsek 1, t.j. vetu „Dávka je určená na zabezpečenie základných životných podmienok“. 

Táto pripomienka je zásadná.

Zdôvodnenie 
Vypustenie žiadame v záujme konzistencie a pre to, že uvedené tvrdenie nie je založené na výskumných zisteniach, ktoré by potvrdzovali, že uvedené sumy dostačujú na zabezpečenie základných životných podmienok. 
 	O 	N 	Určenie účelu dávky je potrebné pre zabezpečenie Ústavou garantovaného práva zabezpečiť základné životné podmienky.  	
Verejnosť 	Pripomienka SAPN k § 10 k odseku 2 
SAPN žiada v bodoch a až f uvádzané sumy zvýšiť o koeficient inflácie 2009/2012 (1,087) takto:

(2) Dávka je
a) 65,75 eura mesačne, ak ide o jednotlivca, 
b) 125,11 eura mesačne, ak ide o jednotlivca s dieťaťom alebo najviac so štyrmi deťmi, 
c) 114,35 eura mesačne, ak ide o dvojice bez detí, 
d) 171,3 eura mesačne, ak ide o dvojice s dieťaťom alebo najviac so štyrmi deťmi, 
e) 182,83 eura mesačne, ak ide o jednotlivca s viac ako štyrmi deťmi, 
f) 230,75 eura mesačne, ak ide o dvojice s viac ako štyrmi deťmi. 
a následne s tým zosúladiť uvádzanú výšku príspevkoch v ostatných častiach zákona. 

Táto pripomienka je zásadná.

Zdôvodnenie 
Dávka pomoci v hmotnej núdzi a príspevky k nej neboli valorizované od roku 2009. Inflácia znehodnotila ich reálnu hodnotu o 8,7%, čím výrazne zhoršila životné podmienky občanov odkázaných na dávky PvHN. Žiadame valorizovať dávku minimálne o koeficient inflácie podľa ŠÚ SR . 
 	O 	N 	Pripomienku nemožno akceptovať, nakoľko zvýšenie dávky by zakladalo zvýšený nárok na štátny rozpočet, ktorého zostavenie je zároveň viazané ústavným zákonom o rozpočtovej zodpovednosti. 	
Verejnosť 	Pripomienka SAPN k § 10 k odseku 3 
Žiadame vypustiť odsek 3 a nadväzujúce odseky 4 až 9. 
Táto pripomienka je zásadná.
Zdôvodnenie 
Predkladateľ týmto opatrením mieni identifikovať a zo systému vylúčiť poberateľov dávky, ktorí pracujú načierno. Tým však novela mieni suplovať kontrolu, ktorá sa v dostatočnej miere nevykonáva z dôvodu poddimenzovanie počtu pracovníkov ÚPSVaR a inšpektorátov práce. Nenáležitý zámer viedol k zavedeniu nenáležitého prostriedku, ktorý zásadne odmietame. Sme presvedčení, že povinnosť odpracovať si základnú dávku pomoci v hmotnej núdzi pod hrozbou krátenia dávky má charakter nútenej práce, ktorej zákaz obsahuje Ústava SR (Čl. 18 ods. 1), ako aj Dohovor č. 29 o zákaze nútenej práce Medzinárodnej organizácie práce alebo Európsky dohovor o ochrane ľudských práv a základných slobôd (čl. 4). Jednotlivec prácu nemôže odmietnuť, pretože inak sú on a jeho rodina existenčne ohrození. Podrobnejšiu argumentáciu uvádzajú v spoločnej pripomienke v rámci pripomienkového konania ďalšie organizácie (CVEK a Nadácia M. Šimečku). 
 	O 	N 	Navrhovaným ustanovením nejde o suplovanie kontroly vykonávania čiernej práce. Cieľom návrhu je dosiahnuť aktívny prístup občana k riešeniu svojej situácie.  	
Verejnosť 	Pripomienka SAPN k § 11  
SAPN žiada vypustiť písmeno b odseku 1 článku 11, ktorým sa ustanovuje znížená výška ochranného príspevku pre osoby s nepriaznivým zdravotným stavom. 
Táto pripomienka je zásadná.

Zdôvodnenie: 
V situácii, keď je navrhnuté zrušenie príspevku na zdravotnú starostlivosť, znížený ochranný príspevok počas nepriaznivého zdravotného stavu výrazne obmedzuje možnosti opätovného uzdravenia sa, pretože sa nezohľadňujú náklady, ktoré vznikajú chorému v súvislosti s návštevvou lekára, platbami za lieky, diétou a pod. Výskum UNDP 2010 ukázal, že aj pred zavedením dvoch úrovní ochranného príspevku sa najmä v segregovaných rómskych komunitách vyskytovalo „len čiastočné, odložené alebo žiadne vyberanie predpísaných liekov“ významne častejšie ako v teritoriálne blízkej populácii a hlavný dôvod pre to bol nedostatok finančných prostriedkov. (UNDP 2012 Správa o životných podmienkach rómskych domácností v roku 2010) 
Sme presvedčení, že prevencia a kontrola možného zneužívania tohto či iných príspevkov sa má uskutočňovať posilnením kapacít príslušných odborov ÚPSVaR a terénnej sociálnej práce. 
 	O 	N 	Zrušenie príspevku na zdravotnú starostlivosť vychádza zo skutočnosti, že občania v hmotnej núdzi sú poistencami štátu v zdravotnom poistení, majú úľavy pri doplatkoch za lieky a vo všeobecnosti boli poplatky za ošetrenie u poskytovateľa zdravotnej starostlivosti zrušené. z tohto dôvodu nepovažujeme za opodstatnené meniť úpravu poskytovania ochranného príspevku prevzatú z platného právneho stavu. 	
Verejnosť 	Pripomienka SAPN k § 12 k odseku 1 
SAPN žiada doplniť odsek 1 článku 12 o nasledovnú vetu: 

Každý občan v hmotnej núdzi má nárok na niektorú z foriem aktivácie a ak o to Úrad ústne alebo písomne požiada, možnosť aktivácie a následného získania aktivačného príspevku mu musí byť poskytnutá. 
Táto pripomienka je zásadná. 

Zdôvodnenie 
Reforma pomoci v hmotnej núdzi uskutočnená zákonom č. 599/2003 zaviedla do sociálnej ochrany princíp zásluhovosti, pričom v záujme aktivácie odkázaných na dávky časť pôvodnej dávky premenila na takzvaný aktivačný príspevok a podmienila jeho získanie aktivitou. Možnosť zúčastniť sa na aktivačných programoch by mala byť garantovaná všetkým dospelým osobám, ktoré sú v hmotnej núdzi, pretože základná dávka nepostačuje ani na základné existenčné potreby a aj so všetkými príspevkami je pre väčšinu domácností poskytuje menej prostriedkov ako je životné minimum (národná hranica hmotnej núdze). Bez doplnenia základnej dávky o aktivačný príspevok je príjem domácnosti v núdzi hlboko pod životným minimom a vedie k materiálnemu strádaniu. To – v záujme sebazáchovy – môže podnecovať zobstarávanie si obživy spôsobom, ktorý nie je v súlade s občianskym a právnym poriadkom.

 	O 	N 	Nárok na aktivačný príspevok nie je viazaný len na výkon menších obecných služieb. Z tohto dôvodu nie je možné zákonom garantovať niektorú z foriem aktivácie, ako napr. externé štúdium na vysokej škole. 
 	
Verejnosť 	Pripomienka SAPN k § 12 nový odsek 4 
SAPN žiada vložiť za odsek 3 nový odsek 4 v nasledovnom znení: 
„Aktivačný príspevok patrí aj fyzickej osobe podľa článku 7, odseku 2 písmena g”. a nasledujúce odseky prečíslovať. 
Táto pripomienka je zásadná.

Zdôvodnenie 
Vzdelávanie a zvyšovanie si kvalifikácie patrí k najžiadúcejším a medzinárodne odporúčaným formám aktivácie. Aktivačný príspevok nateraz a taktiež podľa návrhu novely patrí len tým, ktorí sú evidovanými nezamestnanými a kvalifikáciu si zvyšujú formou externého štúdia na strednej škole, štúdia organizovaného externou formou na vysokej škole a formou vzdelávania a prípravy pre trh práce podľa Zákona č. 5/2004 Z. z. v znení neskorších predpisov. Z možnosti poberania aktivačného príspevku sú vylúčené dospelé osoby, ktoré nie sú nezaopatrenými deťmi a zvyšujú si kvalifikáciu formou denného štúdia na strednej alebo vysokej škole. Považujeme za nesprávne, že súčasná právna úprava núti tých, ktorí chcú získať kvalifikáciu, do externých foriem štúdia, ktoré sú spoplatnené a náklady na štúdium zväčša prevyšujú benefit, ktorý študujúci získa prostredníctvom aktivačného príspevku, čo celkovo vytvára podmienky, ktoré odradzujú od účasti na vzdelávaní. Návrhom chceme dosiahnuť stimuláciu pre tých dospelch v hmotnej núdzi, ktorí sa rozhodnú pre zvyšovanie si kvalifikácie dennou formou štúdia, ktorá je nielen cenovo dostupnejšia ale veľmi často poskytuje aj kvalitnejšiu prípravu. 
 	O 	N 	Študenti v dennej forme štúdia na strednej alebo vysokej škole majú v prípade nepriaznivej finančnej situácie nárok na sociálne štipendium. 	
Verejnosť 	Pripomienka SAPN k § 12 k (pôvodnému) odseku 4 
SAPN žiada vypustiť odsek 4 článku 12.
 
Táto pripomienka je zásadná.
Zdôvodnenie 
Odsek, ktorý žiadame vypustiť, ustanovuje časové obmedzenie účasti na aktivačných programoch formou menších obecných služieb. Vypustenie tohto odseku je konzistentné s naším návrhom doplniť odsek 1 článku 12 o nárokovateľnosť účasti na aktivačných programoch. Obmedzenia možnosti účasti na aktivačných programoch považujeme za nesprávne najmä preto, že prehlbujú materiálnu núdzu domácností poberateľov DvHN a tým aj idú proti pôvodnej koncepcii zákona, ktorá aktiváciou podmienila časť dávky v hmotnej núdzi.
	O 	N 	Cieľom aktivácie formou menších obecných služieb, menších služieb pre samosprávny kraj alebo dobrovoľníckej činnosti, nie je dlhodobo udržiavať občana na týchto činnostiach, ktoré jednak majú minimálnu pridanú hodnotu a na druhej strane občan nie je v pracovnoprávnom vzťahu, ale po určitej dobe potrebnej pre získanie pracovných návykov, uľahčiť vstup na trh práce.  	
Verejnosť 	Pripomienka SAPN k § 12 k odseku 6 
SAPN žiada a) sankčné obdobie uvedené v odseku 6 skrátiť zo 6 mesiacov na 2 mesiace, resp. (ako alternatíva) b) navrhnúť v odseku 6 článku 12 taký druh sankcií za porušenie dohody zo strany organizátora, ktoré by neviedlo k potrestaniu všetkých osôb v hmotnej núdzi stratou možnosti účasti na obecných službách respektíve dobrovoľníckej činnosti. 
Táto pripomienka je zásadná.
Zdôvodnenie 
Forma sankcie uvádzaná v odseku 6 má charakter kolektívneho trestu a dotkne sa všetkých osôb v hmotnej núdzi v danej lokalite - negatívne ovplyvní finančnú situáciu všetkých domácností, vrátane domácností s nezaopatrenými deťmi. Takéto opatrenia, ktoré zhoršujú životné podmienky detí, sú v rozpore s Chartou práv dieťaťa a princípom klásť záujem dieťaťa na prvé miesto pri tvorbe verejných politík.
 	O 	ČA 	MPSVR SR kráti obdobie uvedené v odseku 6 na tri mesiace. 	
Verejnosť 	Pripomienka SAPN k § 13 odseku 3 
Slovenská sieť proti chudobe žiada vypustiť písmeno „a“ odseku 3 článku 13 a zvážiť aj vypustenie písmena „b“. 
Táto pripomienka je zásadná. 

Zdôvodnenie 
Dávka, ktorá sa mieni vyplácať pod názvom Príspevok na nezaopatrené dieťa bola pred reformou systému sociálnej pomoci vyplácaná ako príspevok k prídavku na dieťa pre nízkopríjmové domácností. Bola nepodmienenou dávkou, ktorej cieľom bolo chrániť nezaopatrené deti v nízkopríjmových domácnostiach pred negatívnymi dôsledkami tvrdej materiálnej núdze. Reforma túto dávku podmienila (dávka sa istý čas nazývala motivačné štipendium, teraz skrátene ako príspevok na školskú dochádzku). Účinnosť jej podmienenia na zlepšenie školskej dochádzky detí z domácností v HN nebola doposiaľ preskúmaná. Ani súčasný návrh sa nezakladá na analýze, ale len na zrejmej snahe zaviesť do systému pomoci v hmotnej núdzi viac sankčných mechanizmov. Odporúčanie Európskej komisie č. 112 z 20. 2. 2013 pritom vyzýva k obozretnosti pri podmieňovaní rodinných dávok správaním rodičov alebo školskou dochádzkou detí a odporúča vyhodnotiť možné negatívne dôsledky takýchto opatrení.
Sme presvedčení, že uplatňovanie finančných sankcií nie je v najlepšom záujme dieťaťa, na ktorý je (v súlade s medzinárodnými záväzkami Slovenskej republiky) potrebné dbať vo verejnej politike. Náprava školskej dochádzky a správania detí by sa mala uskutočňovať najmä formou asistenčných a sanačných programov sociálnej kurately a sociálno-právnej ochrany detí a nie finančnými sankciami, ktoré môžu mať devastačné zdravotné ale aj morálne dôsledky na deti v dotknutých rodinách. Je tu aj riziko svojvôle pri posudzovaní nedodržiavania školského poriadku zo strany detí. Strata nároku na príspevok v prípade Osobitného príjemcu nie je odôvodnená, pretože Osobitný príjemca môže byť ustanovený aj z iného dôvodu ako neplnenie si školskej dochádzky (napr. nevládnosť, zdravotné dôvody). 
 	O 	ČA 	Písmeno a) MPSVR SR upraví tak, aby príspevok na nezaopatrené dieťa nevznikol len v prípade nedbania o riadne plnenie povinnej školskej dochádzky. 
Vypustenie písm. b) nie je možné akceptovať vzhľadom na skutočnosť, že príspevok na nezaopatrené dieťa sa odníme až v prípade neúčinnosti výchovného opatrenia. Samotné výchovné opatrenie sa ukladá v prípadoch, ak už zlyháva výchova detí v rodine. 	
Verejnosť 	Pripomienka SAPN k § 14 odsek 3 písmeno „b“ 
Slovenská sieť proti chudobe žiada v článku 14 v odseku 3 a písmene „b“ vypustiť slovo „trvalé“ a upraviť znenie písmena „b“ takto: 
b) nájomcom bytu, nájomcom rodinného domu alebo nájomcom obytnej miestnosti v zariadení poskytujúcom ubytovacie služby, ktoré domácnosť užíva na bývanie.

Táto pripomienka je zásadná.

Zdôvodnenie: 
Domácnosti v HN, ktoré nepoberajú príspevok na bývanie, majú veľké problémy s úhradou služieb spojených s bývaním s negatívnymi dôsledkami, ktoré to má pre kvalitu a udržateľnosť bývania. Preto vítame úpravu v odseku 4, ktorá v porovnaní so súčasným stavom zvyšuje dostupnosť príspevku na bývanie pre domácnosti v HN, keďže umožňuje poberať príspevok na bývanie aj v taxatívne vymenovaných zariadeniach sociálnych služieb. Navrhnutá úprava však naďalej neumožňuje poberať príspevok na bývanie tým domácnostiam v HN, ktoré pre nedostatok miest v zariadeniach poskytujúcich ubytovanie podľa zákona o sociálnych službách, sú nútené najímať si miestnosť v komerčných či mestských ubytovniach. Cena nájmu v týchto ubytovniach je pre väčšinu domácností privysoká a to sa premieta do zlej výživy, zadlžovania a pod. Časť domácností bez príspevku na bývanie nemá inú možnosť ako žiť v rôznych provizórnych a nedokumentovaných prístreškoch, čo má negatívne dôsledky na výchovu nezaopatrených detí a tiež na samotné udržanie rodiny (riziko odobratia detí do ústavnej starostlivosti). Je známe, že návratu detí do pôvodnej rodiny bránia najčastejšie práve bytové pomery. Je v najlepšom záujme dieťaťa, aby príspevok na bývanie bol poskytovaní rodinám v HN s nezaopatrenými deťmi s čo najmenšími obmedzeniami. 
 	O 	N 	Zariadeniami určenými na trvalé bývanie sú rôzne podnikové (firemné) ubikácie, ale aj penzióny. Rozhodujúce je určenie stavby podľa kolaudačného rozhodnutia vydaného stavebným úradom. Pre účely poskytnutia príspevku na bývanie je podmienkou charakter stavby a nie trvalosť zdržiavania sa samotného občana v tomto zariadení.  	
Verejnosť 	Pripomienka k § 14 – doplnenie odseku 8 
Slovenská sieť proti chudobe žiada doplniť článok 14 o odsek 8 v nasledovnom znení:
 
(8) Domácnosti, ktoré nespĺňajú podmienky stanovené v odsekoch 3 a 4 z dôvodu, že žijú v provizórnych a nedokumentovaných obydliach, majú nárok na príspevok na ohrev v polovičnej výške príspevku na bývanie ako je stanovený v odseku 2 písmeno (a) a (b).

Pripomienka je zásadná. 

Zdôvodnenie 
Zavedenie príspevku na ohrev je v súlade so záväzkom Slovenskej republiky bojovať proti energetickej chudobe (článok 53) Smernice 72/2009 (EC) http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:L:2009:211:0055:01:EN:HTML 
 	O 	N 	Príspevok na bývanie má byť použitý na úhradu nákladov spojených s bývaním vrátane ohrevu. Nárok na príspevok na bývanie však nemožno priznávať na obydlia, ktoré nie sú legálne. 	
Verejnosť 	Pripomienka SAPN k § 15 odsek 3 
Slovenská sieť proti chudobe žiada zmeniť znenie odseku 3 článku 15 takto: 
„Sumu dávky a sumu príspevkov podľa § 10 až 14 vláda Slovenskej republiky každoročne upravuje nariadením vždy k 1. 7. Mechanizmus úpravy je zhodný s mechanizmom úpravy výšky životného minima.“

Táto pripomienka je zásadná.

Zdôvodnenie 
Záväzok každoročnej valorizácie dávky a príspevkov k dávke PvHN a určenie jasného mechanizmu valorizácie je nutnou súčasťou ochrany príjmu najzraniteľnejších skupín obyvateľstva a tým ich ochrany pred rastom devastačných účinkov chudoby. Doterajšie skúsenosti ukazujú, že vlády potrebujú jednoznačné usmernenie zákonom, aby plnili záväzky štátu voči občanom. Pripomíname tiež, že výdavky na sociálnu inklúziu (pomoc v hmotnej núdzi) predstavujú len veľmi malú časť výdavkov na sociálnu ochranu (cca 2,5 %) a je neefektívne a vzhľadom na ich výšku aj neadekvátne zamerať na túto oblasť úsporné opatrenia. 

 	O 	N 	Pripomienku nemožno akceptovať, nakoľko zvýšenie dávky by zakladalo zvýšený nárok na štátny rozpočet, ktorého zostavenie je zároveň viazané ústavným zákonom o rozpočtovej zodpovednosti. 	
Verejnosť 	Pripomienka SAPN k čl. II, bod 2 
Slovenská sieť proti chudobe žiada vypustiť bod 2. č. II. 

Táto pripomienka je zásadná. 

Zdôvodnenie 
Slovenská sieť proti chudobe súhlasí s tým, že všetci občania by mali niesť zodpovednosť za svoje činy, a to aj prostredníctvom platenia pokút za priestupky. Predpokladom tejto zodpovednosti je však dostatočný príjem, ktorý domácnostiam umožní niesť zodpovednosť bez toho, aby vykonané zrážky ohrozovali zdravie a bezpečie všetkých členov domácnosti, vrátane detí a prehlbovali tvrdú depriváciu detí. 
Sme presvedčení, že zákon o pomoci v hmotnej núdzi a ani zákon o priestupkoch by nemali byť hlavné nástroje zlepšovania výchovného prostredia v rodinách. Pre tento cieľ je potrebné posilniť personálne sociálno-právnu ochranu detí, terénnu sociálnu prácu a zaistiť zlyhávajúcim rodinám najrôznejšie formy asistencie, mentoringu a couchingu. 
Súčasná priemerná výška sumy dávok a príspevkov k nej (najmä pre obmedzené možnosti účasti v aktivačných programoch) nedáva navyše veľké predpoklady, že zrážky za pokuty budú pri väčšine dotknutých domácností vykonateľné. 

Poverené osoby pre zastupovanie verejnosti v prípade rozporového konania o zásandých pripomienkach Slovenskej siete proti chudobe k novele Zákona o pomoci v hmotnej núdzi sú 

Zuzana Kusá, Zadunajská 7 851 01 Bratislava (predsedníčka Slovenskej siete proti chudobe); tel. 0918 800 039 
Magdaléna Grambličková, Kvetná 15, 949 01 Nitra (zástupkyňa Slovenskej siete proti chudobe v EAPN EUSIG) 
Anna Galovičová, Považská 49 911 01 Trenčín (členka výboru Slovenskej siete proti chudobe a národná koordinátorka slovenskej účasti na 12. európskom stretnutí ľudí zažívajúcich chudobu 	O 	N 	Povinnosť dodržiavať zákon sa vzťahuje na každého. Aj keď možno súhlasiť, že predpokladom tejto zodpovednosti je dostatočný príjem, pripomíname, že nezraziteľná dávka zostáva aj tu zachovaná. 	
Verejnosť 	k návrhu zákona o pomoci v hmotnej núdzi ako celku a špecificky k §10 ods.3 

Rómsky inštitút, n.o. Klariská 14, 811 03 Bratislava

Pripomienky k návrhu zákona o pomoci v hmotnej núdzi 

Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny predložilo dňa 1.7. 2103 do medzirezortného pripomienkového konania návrh zákona o pomoci v hmotnej núdzi a o zmene a doplnení niektorých zákonov (ďalej len „ návrh zákona“). 

Keďže návrh zákona bude mať nezanedbateľný dopad na obyvateľov marginalizovaných rómskych komunít (MRK), predkladá nezisková organizácia Rómsky inštitút s podporou obcí Nitra nad Ipľou, Čičava, Raslavice a Hrabušice nasledujúce pripomienky a komentár k návrhu zákona: 

Na základe vzájomnej spolupráce a skúseností s presadzovaním politík začleňovania Rómov na lokálnej úrovni sa domnievame, že navrhovaná právna úprava vychádza z mylného predpokladu, že sociálna politika by mala byť nástrojom prevýchovy občanov poberajúcich dávky v hmotnej núdzi. Podmienenosť získania dávky krátkodobou činnosťou bez vytvorenia podmienok dlhodobejšej práce a príjmu sa nestane impulzom pre zvyšovanie účasti občana na riešení vlastnej zlej životnej situácie. Naviac, bremeno takejto „ prevýchovy“ prostredníctvom sociálneho systému by podľa nášho názoru nemala niesť samospráva.

Domnievame sa, že implementácia návrhu môže viesť k zdrojom napätia a konfliktov namiesto toho aby poskytla potrebný nástroj na integráciu a pomoc v chudobe. Máme tiež za to, že nástroj tzv. aktivačných prác resp. menších obecných služieb momentálne neplní svoju funkciu podpory začleňovania na trh práce a nie je zrejmé prečo je potrebné ho ďalej rozširovať. 

Odôvodnenie: 
V prvom rade považujeme za dôležité uviesť, že Rómsky inštitút, ktorý už niekoľko rokov spolupracuje s obcami pri projektoch a politikách zameraných na začleňovanie Rómov vo svojich prístupoch vychádza, okrem iného, z 10 Spoločných princípov rómskej inklúzie EÚ, prijatých na prvom stretnutí Európske platformy inklúzie Rómov v Prahe 24. apríla 2008 a následne prijatých Radou Ministrov EÚ pre sociálne veci dňa 8. júna 2008. Práve na tie by podľa nášho názoru mal predkladateľ prihliadnuť keďže vychádzajú z praxe s úspešnými politikami pri začleňovaní marginalizovaných skupín a ktoré by mali byť základom politiky európskych krajín v tejto oblasti. Princípy priznávajú kľúčovú úlohu v implementácii inkluzívnych politík práve lokálnym a regionálnym samosprávam. Princípy sú tiež nástrojom, ktorý aktívne presadzuje základné hodnoty EÚ, ktorými sú ľudské práva, rešpekt ľudskej dôstojnosti, rovnosť príležitostí a podpora ekonomického rozvoja. 

Rómsky inštitút tiež vychádza zo skúseností viacerých obcí na Slovensku, ktoré vďaka svojmu prístupu a prostredníctvom konkrétnych projektov (vrátane tých, ktoré boli podporené zo štrukturálnych fondov) dosiahli viditeľné výsledky v inklúzii chudobných rómskych komunít. Medzi úspešnými obcami sú aj lokality, ktoré boli nominované Rómskym inštitútom, Inštitútom pre dobre spravovanú spoločnosť, Združením Člověk v tísni Slovensko a Združením miest a obcí Slovenska v roku 2012 na cenu Starostov za začleňovanie Rómov, ktorú udeľovala Európska komisia a Nadácia otvorenej spoločnosti. Výsledkom dlhoročného úsilia týchto obcí sú konkrétne výsledky pri zvýšení kvality života, vzdelania a zamestnanosti príslušníkov MRK. Štyri z nominovaných obcí: Čičava, Raslavice, Spišský Hrhov a Nitra nad Ipľou získali v medzinárodnej súťaži, v ktorej bolo nominovaných 116 obcí z 15 európskych krajín ocenenie za svoje politiky v oblasti bývania a komplexného programu rozvoja.

Ani v úspešných obciach sa nepodarilo vyriešiť všetky problémy spojené s marginalizáciou a často extrémnou chudobou. Avšak obce, predkladajúce tieto pripomienky ako aj Rómsky inštitút, majú skúsenosti s ktorými by sme radi prispeli k diskusii pri vytváraní optimálneho systému pomoci v hmotnej núdzi tak, aby nedochádzalo k jeho zneužívaniu a bol skutočne nástrojom pomoci, ktorý podporuje integráciu na trh práce.

Z tohto dôvodu oceňujeme, že návrh zákona naďalej umožňuje získať tzv. osobitný príspevok pre dlhodobo nezamestnaných, ktorým sa podarí získať príjem zo zamestnania najviac vo výške trojnásobku minimálnej mzdy a domácnosti, ktorej je členom sa prestane poskytovať pomoc v hmotnej núdzi. Domnievame sa, že ide o nástroj, ktorým sa , vo väčšej miere ako je tomu doposiaľ podarí preklenúť často paradoxnú situáciu kedy získanie nízkopríjmového zamestnania môže znamenať zníženie celkového príjmu domácnosti. 
Princíp, ktorý rozširuje princíp zásluhovosti na základnú dávku v hmotnej núdzi je premietnutý v §10 ods. 3 návrhu zákona. Podľa tohto ustanovenia sa dávka na zabezpečenie základných životných podmienok, ktorej výška závisí od počtu spoločne posudzovaných osôb žijúcich v jednej domácnosti znižuje o 
„ o sumu 60,50 eura za každého plnoletého člena domácnosti, ktorý nie je v právnom vzťahu , ktorý zakladá nárok na príjem zo závislej činnosti a nezúčastní sa na základe písomnej dohody medzi úradom a obcou, rozpočtovou organizáciou alebo príspevkovou organizáciou, ktorej zriaďovateľom je obec, alebo organizátorom dobrovoľníckej činnosti v rozsahu najmenej 32 hodín mesačne na vykonávaní 
a) menších obecných služieb pre obec alebo rozpočtovú organizáciou alebo príspevkovú organizáciu, ktorej zriaďovateľom je obec, alebo 

b) dobrovoľníckej činnosti.“

Navrhované ustanovenie považujeme za problematické z viacerých ohľadov. 

Po prvé, predpokladá výrazné rozšírenie tzv. aktivačných politík, ktoré na základe doterajších skúsenosti nenapĺňajú svoje ciele. 
Dávky pomoci v hmotnej núdzi sú veľmi nízke a neboli už niekoľko rokov valorizované. Životné náklady pritom neustále narastajú. Pre prijímateľov dávok poskytujú často aktivačné práce jedinú reálnu možnosť ako skromne zvýšiť príjem členov rodiny, ktorí majú veľmi nízke šance nájsť si prácu na otvorenom trhu práce. Dlhodobo nezamestnaní Rómovia tak o tento druh práce záujem majú keďže nemajú často inú alternatívu na zvýšenie veľmi skromného rodinného rozpočtu.

Aktivačné práce však nenapĺňajú svoje ciele. Keďže nejde o riadny pracovnoprávny vzťah, systém neumožňuje napríklad rozlišovať medzi tými, ktorí vykonávajú svoju prácu svedomite a tými, ktorí sa len zúčastňujú. Táto schéma nemá žiadny rozvojový a motivačný moment, ktorý by pomohol zlepšiť možnosti nájsť si zamestnanie. Pre niektoré obce je organizácia aktivačných prác výraznou administratívnou a organizačnou záťažou. 

Navrhovateľ rozširuje túto politiku aj na základnú dávku, pričom na. podľa vlastných zistení Ministerstva práce , sociálnych vecí a rodiny existuje až 80 %-ná pravdepodobnosť, že osoba na aktivačných prácach si nebude vedieť nájsť zamestnanie na formálnom trhu práce. Podľa týchto zistení síce zmyslom tejto intervencie je podporiť pracovné návyky tých, ktorí čelia obrovským bariéram pri vstupe na trh práce. Napriek tomu však konštatujú, že toto opatrenie „nie je efektívne a nemá žiadny dopad na zníženie miery nezamestnanosti, umiestnenie na trhu práce ani nezlepšuje šance nájsť si zamestnanie na otvorenom trhu”. 

Po druhé, nie všetci dlhodobo nezamestnaní uchádzači o zamestnanie majú možnosť zúčastniť sa aktivačnej práce. Tento moment je mimoriadne dôležitý z praktického dopadu návrhu zákona. Návrh zákona totiž predpokladá, že tí, ktorí sa zúčastňujú aktivačných prác nebudú mať povinnosť účasti na menších obecných službách či dobrovoľníckych službách na „ odpracovanie“ základnej dávky. Vytvorila by sa tým, podľa nášho názoru nespravodlivá situácia, kedy by niektorí mali možnosť získať aktivačný príspevok nad rámec základnej dávky bez toho aby ju museli odpracovať. Tí, ktorí by nemali možnosť nastúpiť na aktivačné práce by nielen nemali možnosť získať aktivačný príspevok, ale by museli odpracovať aj základnú dávku v hmotnej núdzi. Táto situácia by mohla vytvárať priestor na zneužívanie rôzneho charakteru, ktorý rozhodne nenapomôže pri začleňovaní znevýhodnenej skupiny. 

Po tretie, pri nastavovaní schém takýchto prác je potrebné brať do úvahy, že sa jedná o minimálnu pomoc na prežitie ľudí, ktorí žijú pod hranicou chudoby. Navrhovateľ predpokladá, že poberateľ dávky v hmotnej núdzi sa bude musieť zúčastniť menších obecných služieb alebo dobrovoľníckych prác len v prípade, že mu budú ponúknuté. Povinnosť nebude platiť pre všetkých a nie je zrejmé na základe akého kľúča budú takéto osoby vyberané. Výber môže spôsobiť vlnu odporu a nepokojov, ktorá bude na pleciach obce. Máme tiež za to, že tento postup výberu, berúc do úvahy, že ide o základnú dávku na prežitie poskytuje neprimeraný priestor pre svojvôľu, ktorá môže byť zneužitá. 

Po štvrté, za mimoriadne problematický moment považujeme spôsob postihovania tých, ktorí sa nezúčastnia menších obecných prác alebo dobrovoľníckych prác a ktorým bude znížená dávka v zmysle §10 ods 3 o 60, 5 €. Keďže dávky sú počítané na domácnosť a počet spoločne posudzovaných osôb, takúto logiku postihu máme za neúnosnú keďže niektorí členovia domácnosti, a to najmä maloleté deti, sa môžu ocitnúť bez akéhokoľvek príjmu a tak byť fakticky potrestané za konanie svojich rodičov. Tento aspekt je dôležitý na posúdenie aj s ohľadom na návrh zmeny o.i. zákona č.372/1990 Zb. o priestupkoch v znení neskorších predpisov, ktorý predpokladá umožnenie vykonanie zrážky aj z dávky v pomoci v hmotnej núdzi alebo z rodičovského príspevku. Práve preto, že sa jedná o dávku na základné prežitie takýto spôsob sankcionovania považujeme za absolútne nevhodný a neúnosný. Tiež máme za to, že uvalenie povinnosti odpracovať základnú dávku aj v prípade osamelých rodičov celodenne sa starajúcich o detí staršie ako 31 týždňov veku je v rozpore s ústavou zaručenou ochranou matiek a práv detí. 

Aj keď platný systém pomoci v sociálne núdzi nie je zďaleka optimálny, navrhované zmeny podľa nášho názoru nevytvárajú priestor pre začleňovanie na lokálnej úrovni. Práve naopak môžu smerovať k prehĺbeniu chudoby, zvýšenia napätia a vzniku nepokojov pričom, ako konštatuje samotný predkladateľ, nepríde ani k potrebnému šetreniu zdrojov štátneho rozpočtu 
Naše skúsenosti potvrdzujú, že pri ceste z vylúčenia zohráva kľúčovú úlohu práve možnosť zamestnania a získania stabilného príjmu. Napríklad, obecné firmy, ktoré vytvorili zamestnanecké miesta pre dlhodobo nezamestnaných Rómov v obciach priniesli pozitívny dopad aj na oblasť bývania alebo vzdelávania. Uvedomujeme si, príslušníci MRK ako uchádzači o zamestnanie sú v často výrazne znevýhodnenej pozícií v porovnaní s ostatnými obyvateľmi obce. Dôvody sú komplexné a nemusí vždy ísť o neochotu pracovať: nedosahujú potrebnú kvalifikáciu a pracovné skúsenosti, zamestnávatelia k nim pristupujú s nedôverou alebo sú jednoducho v pasci závislosti na sociálnej pomoci aj v dôsledku exekučných konaní. To spôsobuje napríklad nedostatočná ochrana spotrebiteľov pred formálnou úžerou zo strany splátkových či nebankových pôžičkových spoločností. Máme za to, že popri vytváraní možnosti súbehu získania pomoci v hmotnej núdzi s nízkopríjmovým zamestnaním, predkladateľ by sa mal zamerať na odstraňovanie práve týchto bariér vstupu chudobných Rómov na trh práce. Príkladom je zmena zákona o verejnom obstarávaní tak, aby umožnil zaviazať dodávateľa k tomu, aby zamestnal isté percento dlhodobo nezamestnaných Rómov pri verejných zákazkách obce či štátu. Súčasne si myslíme, že navrhovateľ by sa mal v rámci politiky podpory zamestnávania mladých ľudí zamerať na vytváranie pracovných príležitostí pre špecifickú kategóriu mladých Rómov žijúcich v MRK. Práve táto skupina by mala byť kľúčovou cieľovou skupinou v nesporne dlhodobých procesoch, aké začleňovanie chudobných rómskych komunít vyžaduje. 

Z uvedených dôvodov preto vyzývame predkladateľa, aby prehodnotil najmä časť návrhu zákona o pomoci v hmotnej núdzi venujúcemu sa rozšíreniu schémy menších obecných služieb. Radi pritom poskytneme naše skúsenosti aj na osobnom stretnutí.

PhDr. Klára Orgovánová, Rómsky inštitút, n.o.
Bc. Tivadar Berky, starosta obce Nitra nad Ipľou 
PaeDr. Jana Skokanová, starostka obce Hrabušice 
Ing. Anton Lamanec, starosta obce Raslavice
Ing. Ladislav Kalafa, starosta obce Čičava

Kontaktná osoba: Dr. Jarmila Lajčáková,LLM, jlajcakova@gmail.com, 0903 408 622 
	O 	N 	Cieľom úpravy v § 10 je dosiahnuť aktívny prístup občana k riešeniu svojej situácie. Návrh neprenáša zodpovednosť za riešenie hmotnej núdze na samosprávy, prirodzene však predpokladá zapojenie obcí do aktivizovania svojich obyvateľov. Návrh tiež predpokladá aktivizovanie v rámci dobrovoľníckej činnosti, navyše počíta so situáciou, ak nie je možná aktivácia prostredníctvom žiadnej činnosti. Návrh zároveň upravuje aj situácie, kedy sa od občana nevyžaduje účasť na menších obecných službách alebo dobrovoľníckej činnosti.
Vytváranie podmienok na získavanie prostriedkov prácou je predmetom iných právnych predpisov. Cieľom predloženého návrhu je prostredníctvom aktivácie občana v hmotnej núdzi podporiť získanie alebo udržanie pracovných návykov. 
 	
SVSR pre rómske komunity 	K čl. I , všeobecná k celému materiálu 
V súlade cieľmi politiky štátu presadzovanej vo vzťahu k Rómom, vyjadrenej uzneseniami vlády č. 1/2012 a č. 522/2011 Z. z. ako aj s odporúčaniami EÚ, napríklad s odporúčaním Komisie z 20. februára 2013, názvu Investovať do detí: východisko z bludného kruhu (2013/112/EÚ- závery Rady 2013/C 64/06) ), podľa ktorého pre členské štáty bolo vydané odporúčanie znevýhodnenia odporúčam dopracovať návrh zákona tak aby dostatočne reagoval na uvedené odporúčanie komisie na strane 7, pod podnázvom „Poskytnite primeranú životnú úroveň prostredníctvom kombinácie dávok – umožnite deťom užívať si primeranú životnú úroveň, ktorá zodpovedá dôstojnému životu, prostredníctvom optimálnej kombinácie peňažných a vecných dávok:
— podporte rodinné príjmy primeranými, jednotnými a účinnými dávkami vrátane fiškálnych stimulov, rodinných prídavkov a prídavkov na deti, príspevkov na bývanie a systémov minimálnej mzdy, 
— doplňte systémy podpory príjmov v hotovosti vecnými dávkami určenými najmä na výživu, starostlivosť o deti, vzdelávanie, zdravotnú starostlivosť, bývanie, dopravu a prístup k športu alebo k spoločenským a kultúrnym činnostiam, 
— zabezpečte, aby koncepcia finančnej podpory detí a oprávnenosť na ňu odrážala vývoj životných podmienok a poskytovala primerané prerozdelenie medzi príjmovými skupinami,
— vytvorte účinnejší prístup k dávkam, na ktoré majú nárok deti alebo ich rodinní príslušníci tým, že uľahčíte ich získanie a vytvoríte proaktívne služby pre príjemcov,
— poskytujte dávky podmienené príjmom a iné cielené dávky tak, aby ste sa vyhli stigmatizácii, rozlíšili potreby dieťaťa a zmiernili riziko jeho uviaznutia v pasci chudoby, vyhnite sa však pritom tvorbe faktorov, ktoré odrádzajú druhé zárobkovo činné osoby v domácnosti a osamelých rodičov od práce, 
- — buďte obozretní pri podmieňovaní rodinných dávok správaním rodičov alebo školskou dochádzkou detí a vyhodnoťte možné negatívne dôsledky takýchto opatrení, 
— zriaďte pravidelné a citlivé mechanizmy poskytovania pomoci, ktoré zabezpečia maximálne krytie a maximálny prospech pre deti, ako napr. zálohové platby.“.
Uvedené odporúčania je možné plne aplikovať aj vo vzťahu k predkladanému právnemu predpisu, a to nielen vo vzťahu k deťom, ale voči všetkým subjektom v regulačnej pôsobnosti navrhovanej právnej úpravy a súčasne vo vzťahu k dávkam upravovaným predkladanou navrhovanou právnou úpravou. 
Uvedené konštatovanie je zjavné aj vo vzťahu k pripravovanému nelegislatívnemu právnemu aktu EÚ Návrhu odporúčania Rady o účinných opatreniach na integráciu Rómov v členských štátoch (COM(2013) 460 final z 26.6.2013) v rámci cieľa „zníženie chudoby“ bod. 3.6 písm. b) znenia: 
„Členské štáty by mali bojovať s chudobou a so sociálnym vylúčením, ktoré postihuje Rómov, prostredníctvom investícií do ľudského kapitálu a politiky sociálnej súdržnosti, najmä prostredníctvom zaistenia väčšej udržateľnosti a primeranosti sociálnych dávok a služieb poskytovaných Rómom vďaka cielenejším, jednoduchším postupom, boju proti podvodom a chybám, zvýšenia záujmu o programy sociálnej podpory 
a poskytovaním stimulov pri prechode z nenahlásenej práce na riadny pracovný pomer.“. 
 	O 	N 	Predložený návrh zákona je postavený na občianskom princípe a v súlade so zásadou zákazu diskriminácie. Odporúčania uvedené v pripomienke, sa v mnohých častiach zhodujú s navrhovanou právnou úpravou. Z pripomienky nie je jasné, v čom je potrebné návrh zákona dopracovať. 	
SVSR pre rómske komunity 	čl. I, § 10 ods. 3 
Odporúčame z textu § 10 ods. 3 vypustiť pododsek – písmeno b) a súčasne preformulovať znenie § 10 odseku 3 tak, aby celé znenie odseku 3 vyjadrovalo skutočnosť vypustenia písmena b) a ustanovenie odseku 3 neobsahoval o poodseky. Túto skutočnosť zapracovať aj do ustanovení odsekov 8 a 10.

Odôvodnenie: Uvedenou pripomienkou sa navrhuje spomedzi dôvodov zníženia dávky na zabezpečenie základných životných potrieb uvedených v odseku 1 a 2, vyňatie neúčasti na dobrovoľníckej činnosti, čím sa zabezpečuje súlad navrhnutého znenia s § 2 ods. 1 zákona č. 406/2011 Z. z., podľa ktorého „Dobrovoľníkom je fyzická osoba, ktorá na základe svojho slobodného rozhodnutia bez nároku na odmenu vykonáva pre inú osobu s jej súhlasom v jej prospech alebo vo verejný prospech dobrovoľnícku činnosť založenú na svojej schopnosti, zručnosti alebo vedomosti a spĺňa podmienky ustanovené týmto zákonom, ak dobrovoľnícku činnosť 
a) vykonáva mimo svojich pracovných povinností, služobných povinností a študijných povinností vyplývajúcich jej zo zákona, z pracovnej zmluvy, zo služobnej zmluvy, zo študijného poriadku alebo z iného obdobného pre neho záväzného dokumentu,“. Súčasne sa navrhované znenie dáva do súladu s čl. 2 ods.2 písm. e) Dohovoru Medzinárodnej organizácie práce o nútenej alebo povinnej práci.
 	O 	N 	Zúčastnenie sa na dobrovoľníckej činnosti ostáva na slobodnom rozhodnutí občana. Za účasť na takejto činnosti sa navrhuje plná výška dávky, keďže ide o určitú formu aktivácie, ktorá je akceptovateľná pre vznik nároku na plnú dávku.  	
SVSR pre rómske komunity 	k čl. I, § 10 ods. 3 
V § 10 ods. 3 odporúčame znížiť hranicu rozsahu menších obecných služieb tak, aby nezakladalo uvedené ustanovenie možnosť vzniku kolízie s medzinárodnými záväzkami Slovenskej republiky. 

Odôvodnenie: Predkladané odporučenie vychádza z aplikácie článkov 39 a 19 Ústavy Slovenskej republiky v prepojení na Dohovor Medzinárodnej organizácie práce o nútenej alebo povinnej práci č. 29/1930 (Convention of the International Labour Organization concerning Forced or Compulsory Labour No. 29/1930) (Ženeva 28. júna 1930, č. 506/1990 Zb.) – viď oznámenie č. 110/1997 Z.z. Ministerstva zahraničných vecí Slovenskej republiky o potvrdení sukcesie Slovenskej republiky do záväzkov 
z príslušných mnohostranných zmluvných dokumentov Medzinárodnej organizácie práce.
 	O 	N 	Rozsah 32 hodín mesačne vo väzbe na 40-hodinový týždenný pracovný čas nie je podľa nášho názoru "bremenom príliš ťažkým", preto nepredstavuje rozpor s dohovormi MOP.  	
SVSR pre rómske komunity 	k čl. I, § 10 ods. 8 a 10 
V súlade s pripomienkou k § 10 ods. 3 odporúčame preformulovať odseky 8 a 10 tak, aby úrad práce vykonával kontrolnú činnosť len vo vzťahu k obci na základe vzájomnej dohody a zaviesť kontrolu obecného zastupiteľstva nad účasťou osôb a vykonávaním menších obecných služieb. 

Odôvodnenie: Ide o vytvorenie súlade s navrhovanou pripomienkou podľa odseku 3, a súčasne sa navrhuje zavedenie mechanizmu zabezpečujúceho sfunkčnenie uvedeného nástroja aktivácie poberateľov za účelom prevencie vzniku negatívnych javov.
 
 	O 	N 	Menšie obecné služby sú v samosprávnej pôsobnosti obce, preto sú zo zákona o obecnom zriadení v kontrolnej pôsobnosti orgánov obce.  	
SVSR pre rómske komunity 	k čl. I, § 10 ods. 7 
Z textu § 10 ods. 7 odporúčame vypustiť ustanovenie, ktoré umožňuje, aby člen domácnosti, ktorému vznikol nárok na aktivačný príspevok nemusel byť povinný zúčastniť sa vykonávania menších obecných služieb ako podmienky pre získania dávky v hmotnej núdzi v plnej výške. 

Odôvodnenie: Uvedené odporúčanie predkladáme za účelom odstránenia vzniku pochybnosti pri predpokladanej aplikačnej praxi v súlade so zabezpečením zásady rovnakého zaobchádzania. 
 	O 	N 	V prípade akceptovania pripomienky by občan v hmotnej núdzi musel súčasne absolvovať aj činnosti podľa § 10 aj činnosť podľa § 12, napr. zvyšovanie kvalifikácie formou externého štúdia, menšie obecné služby. Zámerom je aktivovať občana v hmotnej núdzi niektorou z činností uvedenou v § 10 alebo § 12. 	
SVSR pre rómske komunity 	k čl. I, § 13 ods. 3 
Odporúčame v texte zákona, alternatívne v dôvodovej správe s poukazom na predpokladanú aplikačnú prax zadefinovať právne limity legality, ktoré by bránili vzniku možnej kolízie zo zásadou ustanovenou v Ústave Slovenskej republiky, medzinárodných dohovoroch o zákaze dvojitého trestania, v súlade napríklad s konštantnou judikatúrou Súdneho dvora EU. Ako alternatívne riešenie odporúčam napríklad vypustenie pododseku – písmena a) z ustanovenia odseku 3.

Odôvodnenie: Príspevok na nezaopatrené dieťa je v platnom zákone o pomoci v hmotnej núdzi (§ 10 ods. 9) definovaný ako dávka v hmotnej núdzi pre dieťa na účely zabezpečenia jeho základných životných podmienok a pomoci v hmotnej núdzi za predpokladu, ak si dieťa plní povinnú školskú dochádzku. Po novom, v zmysle § 13 ods. 1 návrhu zákona je príspevok na nezaopatrené dieťa príspevkom určeným na podporu výchovy, vzdelávania a všestranného rozvoja každého dieťaťa v domácnosti, ktoré riadne plní povinnú školskú dochádzku. 
Prídavok na dieťa je v platnom zákone č. 600/2003 Z. z. o prídavku na dieťa a o zmene a doplnení zákona č. 461/2003 Z. z. o sociálnom poistení v znení neskorších predpisov (ďalej len „zákon o prídavku na dieťa“) v § 1 ods. 2 definovaný ako štátna sociálna dávka, ktorou štát prispieva oprávnenej osobe na výchovu a výživu nezaopatreného dieťaťa. V súlade s pripravovanou novelou zákona o prídavku na dieťa sa v dôvodovej správe k návrhu zákona o hmotnej núdzi uvádza, že tento prídavok bude rovnako ako príspevok na nezaopatrené dieťa naviazaný na riadne plnenie povinnej školskej dochádzky. 
Nie je preto zrejmé, aký rozdiel bude po novom medzi prídavkom na dieťa a príspevkom na nezaopatrené dieťa a keďže rozdiel možno predpokladať (v opačnom prípade by nebol dôvod na ponechanie oboch dávok sociálneho zabezpečenia), nie je rovnako zrejmé, prečo má byť tá istá osoba sankcionovaná dvakrát za to isté (v tejto súvislosti prichádza do úvahy riadne neplnenie povinnej školskej dochádzky v oboch prípadoch). 
Doteraz oba platné zákony neobsahovali ustanovenia, na základe ktorých by bolo možné jednu z dávok odňať, ak bola odňatá druhá z nich. 
 	O 	N 	Riadne plnenie povinnej školskej dochádzky je jedna z podmienok nároku na príspevok na nezaopatrené dieťa. V § 13 ods. 3 nie je ustanovená sankcia za neplnenie povinnej školskej dochádzky ale dôsledok nesplnenia podmienok nároku na tento príspevok. Preto nie je možné považovať túto úpravu za dvojité sankcionovanie. Vecne rovnaká úprava je zakotvená aj v platnom zákone. príspevok na nezaopatrené dieťa je súčasťou pomoci v hmotnej núdzi rodine, ktorej výška sa, na rozdiel od prídavku na dieťa, odvíja od priznaných nárokov a príjmu rodiny. 	
SVSR pre rómske komunity 	k čl. I § 33 ods. 3 
V § 33 ods. 3 slová „do 31. marca 2014“ odporúčame nahradiť slovami „do 30. júna 2014“. 

Odôvodnenie: Predĺženie uvedeného obdobia platnosti dávok v hmotnej núdzi a príspevkov k dávkam v hmotnej núdzi, o ktorých úrad právoplatne rozhodol do 31. decembra 2013, sa javí ako odôvodnené, aj s prihliadnutím k čl. IV navrhovanej právnej úpravy. Predĺženie uvedeného prechodného obdobia, a platnosti priznaných dávok zakladá tak ako pre štátne orgány tak aj pre osoby v systéme regulácie novej právnej úpravy dostatočné časové obdobie pre riadne uplatnenie zákona.
 	O 	A 	 	
SVSR pre rozvoj občianskej spoločnosti 	§ 2  
Vypustiť z článku 2 odsek 2 definíciu základných životných podmienok v znení „Základné životné podmienky na účely tohto zákona sú jedno teplé jedlo denne, ošatenie a prístrešie“.

Zdôvodnenie: 
Definícia životných podmienok ako “jedno teplé jedlo denne… “ nie je v súlade so záväzkami Slovenskej republiky, ktoré vyplývajú z Ústavy SR a jej článku 19, odsek 1 (Každý má právo na zachovanie ľudskej dôstojnosti ,osobnej cti, dobrej povesti a na ochranu mena) a z medzinárodných zmlúv ako Medzinárodný dohovor o ochrane sociálnych, hospodárskych a kultúrnych práv (článok 11 ): „Štáty, zmluvné strany paktu, uznávajú právo každého jednotlivca na primeranú životnú úroveň pre neho a jeho rodinu, zahrnujúce dostatočnú výživu, šatstvo, byt, a na neustále zlepšovanie životných podmienok“ a Charta základných práv Európskej únie (článok 34.1): „S cieľom bojovať proti sociálnemu vylúčeniu a chudobe Únia uznáva a rešpektuje právo na sociálnu pomoc a pomoc pri bývaní s cieľom zabezpečiť dôstojnú existenciu všetkých osôb, ktoré nemajú dostatok prostriedkov, v súlade s právom Únie a vnútroštátnymi právnymi predpismi a praxou.“ 
 	Z 	N 	Na rozporovom konaní dňa 25.7.213 SVSR ustúpil od pripomienky. 
Vzhľadom na čl. 39 a 51 Ústavy SR musí byť pojem "základné životné podmienky" vymedzený zákonom. 	
SVSR pre rozvoj občianskej spoločnosti 	§ 3, odsek 1 písmeno f 
Vypustiť „rodičia a deti nad 25 rokov veku, žijúce s nimi v domácnosti, ktoré sa pripravujú na budúce povolanie dennou formou štúdia“. 

Zdôvodnenie: 
Dôsledkom tohto ustanovenia je strata nároku starších študentov v hmotnej núdzi, ktorí žijú s rodičmi, na základnú dávku a uvalenie vyživovacej povinnosti voči nim na rodičov v hmotnej núdzi voči deťom. Pri veľmi nízkej sume dávky a príspevkov, ktoré pre väčšinu domácností v hmotnej núdzi nedosahujú výšku životného minima, je to nenáležitá povinnosť a pre študujúceho znamená obmedzenie aj tak skromných zdrojov a sťaženie prístupu k vzdelaniu. Nízke vzdelanie značne znevýhodňuje na trhu práce (Slovensko má dokonca najnižšiu zamestnanosť osôb s nízkym vzdelaním v EÚ). 
 	Z 	N 	Na rozporovom konaní dňa 25.7.2013 SVSR ustúpil od pripomienky. 
Vyživovacia povinnosť rodičov voči svojim deťom trvá až kým sa nevedia samé živiť bez ohľadu na ich vek. Ide o slobodné a bezdetné deti, ktoré študujú dennou formou štúdia a ktoré zároveň žijú s rodičmi v jednej domácnosti. 	
SVSR pre rozvoj občianskej spoločnosti 	§ 7 odsek 2 za písmenom „d“  
nahradiť slová „do 31 týždňov dieťaťa“ slovami „do 3 rokov veku dieťaťa“ a text upraviť takto:
 
d) je osamelý rodič, ktorý sa osobne, celodenne a riadne stará o dieťa do 3 rokov veku dieťaťa. 

Zdôvodnenie: 
Žiadosť o úpravu (novelou nemeneného) znenia § 7 odseku 2 bodu d súvisí s článkom 10 novely a jeho odsekmi 3 a 7, ktoré zavádzajú nutnosť zúčastniť sa na vykonávaní menších obecných služieb alebo na dobrovoľníckej činnosti, ak takáto činnosť bola ponúknutá (inak dochádza k strate nároky na celú dávku či jej časť). Odsek 7 článku 10 sa pritom odvoláva na odsek 2 článku 7 s tým, že vymenovaným osobám v tomto článku sa práca na menších obecných službách nebude ponúkať a nimi podmieňovať základná dávka. Súčasné znenie písmena „d“ dáva ochranu pred touto povinnosťou len osamelému rodičovi veľmi malého dieťaťa a pre ostatných osamelých rodičov znamená riziko ťažkostí zosúladiť starostlivosť o dieťa a novú povinnosť, respektíve stratu príjmu. Ani strata príjmu a ani nútené odlučovanie rodiča a dieťaťa nie sú v záujem dieťaťa. V prípade prijatia tejto novely je potrebné chrániť pred podmieňovaním základnej dávky prácou osamelých rodičov detí do 3 rokov, teda do veku, keď väčšina detí ešte nenavštevuje predškolské zariadenie. 
 	Z 	ČA 	Na rozporovom konaní dňa 25.7.2013 bol rozpor odstránený. MPSVR SR upraví § 10 ods. 7. 	
SVSR pre rozvoj občianskej spoločnosti 	§ 10 k odseku 2 body a až f  
(2) Dávka je
 
a) 65,75 eura mesačne, ak ide o jednotlivca,
b) 125,11 eura mesačne, ak ide o jednotlivca s dieťaťom alebo najviac so štyrmi deťmi, 
c) 114,35 eura mesačne, ak ide o dvojice bez detí,
d) 171,3 eura mesačne, ak ide o dvojice s dieťaťom alebo najviac so štyrmi deťmi, 
e) 182,83 eura mesačne, ak ide o jednotlivca s viac ako štyrmi deťmi, 
f) 230,75 eura mesačne, ak ide o dvojice s viac ako štyrmi deťmi. 
a následne s tým zosúladiť uvádzanú výšku príspevkoch v ostatných častiach zákona. 

Zdôvodnenie 
Dávka pomoci v hmotnej núdzi a príspevky k nej neboli valorizované od roku 2009. Inflácia znehodnotila ich reálnu hodnotu o 8,7%, čím výrazne zhoršila životné podmienky občanov odkázaných na dávky PvHN. Je potrebné valorizovať dávku minimálne o koeficient inflácie podľa ŠÚ SR. 
 	Z 	N 	Na rozporovom konaní dňa 25.7.2013 SVSR zmenil pripomienku na odporúčajúcu.
Pripomienku nemožno akceptovať, nakoľko zvýšenie dávky by zakladalo zvýšený nárok na štátny rozpočet. 	
SVSR pre rozvoj občianskej spoločnosti 	§ 10 k odseku 3,4 až 9 
Vypustiť odsek 3 a nadväzujúce odseky 4 až 9.

Zdôvodnenie 
Povinnosť odpracovať si základnú dávku pomoci v hmotnej núdzi pod hrozbou krátenia dávky má charakter nútenej práce, ktorej zákaz obsahuje Ústava SR (Čl. 18 ods. 1), ako aj Dohovor č. 29 o zákaze nútenej práce Medzinárodnej organizácie práce alebo Európsky dohovor o ochrane ľudských práv a základných slobôd (čl. 4). Jednotlivec prácu nemôže odmietnuť, pretože inak sú on a jeho rodina existenčne ohrození. 
Návrh zákona rozširuje tzv. princíp aktivácie aj na základnú dávku pomoci osobám v hmotnej núdzi. Núti bližšie nedefinovanú skupinu poberateľov dávok v hmotnej núdzi k činnosti obdobnej pracovnému vzťahu pod hrozbou straty minimálnej finančnej pomoci potrebnej na prežitie. Návrh zákona tak rozširuje princíp zásluhovosti pri vymedzení obsahu ústavného práva na pomoc v hmotnej núdzi.
Výkon tzv. dobrovoľníckej práce v rámci návrhu zákona o pomoci v hmotnej núdzi nezodpovedá termínu „ dobrovoľníctva“ v rámci platnej slovenskej legislatívy. 
Podľa §3 ods. 1 zákona č. 406/2011 Z. z. o dobrovoľníctve a o zmene a doplnení niektorých zákonov dobrovoľnícku činnosť vykonáva dobrovoľník. Podľa §2 od.1 tohto zákona je dobrovoľník „ fyzická osoba, ktorá na základe svojho slobodného rozhodnutia bez nároku na odmenu vykonáva pre inú osobu v jej prospech dobrovoľnícku činnosť založenú na svojej schopnosti, zručnosti alebo vedomosti.“
Z uvedeného je zjavné, že v prípade ak má osoba v hmotnej núdzi, ktorej príjem nedosahuje životné minimum pod hrozbou odňatia základnej dávky v hmotnej núdzi vykonávať určitú prácu o „ dobrovoľníctvo“ zjavne v zmysle §2 ods. 1 zákona o dobrovoľníctve nejde. Túto činnosť, ktorá zjavne tiež vykazuje známky závislej práce treba posudzovať ako nútenú prácu v zmysle čl.2 ods.1 Dohovoru MOP.
 	Z 	N 	Účelom predloženého návrhu je podmienenie poskytnutia dávky aktiváciou občana s cieľom vymaniť ho z pasívneho "prežívania" v systéme hmotnej núdze. Návrh sa netýka občanov, ktorí v zmysle § 10 ods. 7 z objektívnych dôvodov nie sú povinní spĺňať túto podmienku priznania dávky. 
Dňa 25.7.2013 bolo uskutočnené rozporové konanie, na ktorom predkladateľ zmenil pripomienku na obyčajnú.  	
SVSR pre rozvoj občianskej spoločnosti 	§ 12 k odseku 1 doplniť odsek 1 článok 12 o nasledovnú vetu:  
Každý občan v hmotnej núdzi má nárok na niektorú z foriem aktivácie a ak o to Úrad ústne alebo písomne požiada, možnosť aktivácie a následného získania aktivačného príspevku mu musí byť poskytnutá. 

Zdôvodnenie 
Reforma pomoci v hmotnej núdzi uskutočnená zákonom č. 599/2003 zaviedla do sociálnej ochrany princíp zásluhovosti, pričom v záujme aktivácie odkázaných na dávky časť pôvodnej dávky premenila na takzvaný aktivačný príspevok a podmienila jeho získanie aktivitou. Možnosť zúčastniť sa na aktivačných programoch by mala byť garantovaná všetkým dospelým osobám, ktoré sú v hmotnej núdzi, pretože základná dávka nepostačuje ani na základné existenčné potreby a aj so všetkými príspevkami je pre väčšinu domácností poskytuje menej prostriedkov ako je životné minimum (národná hranica hmotnej núdze). Bez doplnenia základnej dávky o aktivačný príspevok je príjem domácnosti v núdzi hlboko pod životným minimom a vedie k materiálnemu strádaniu. To – v záujme sebazáchovy – môže podnecovať zobstarávanie si obživy spôsobom, ktorý nie je v súlade s občianskym a právnym poriadkom.
	Z 	N 	Nárok na aktivačný príspevok nie je viazaný len na výkon menších obecných služieb. Z tohto dôvodu nie je možné zákonom garantovať niektorú z foriem aktivácie, ako napr. externé štúdium na vysokej škole. 
Na rozporovom konaní dňa 25.7.2013 SVSR odstúpil od pripomienky. 	
SVSR pre rozvoj občianskej spoločnosti 	k § 12 vypustiť odsek 4 článku 12.  
Zdôvodnenie 
Odsek, ustanovuje časové obmedzenie účasti na aktivačných programoch formou menších obecných služieb. Vypustenie tohto odseku je konzistentné s návrhom doplniť odsek 1 článku 12 o nárokovateľnosť účasti na aktivačných programoch. Obmedzenia možnosti účasti na aktivačných programoch považujeme za nesprávne najmä preto, že prehlbujú materiálnu núdzu domácností poberateľov DvHN a tým aj idú proti pôvodnej koncepcii zákona, ktorá aktiváciou podmienila časť dávky v hmotnej núdzi. 
 	Z 	N 	Cieľom aktivácie formou menších obecných služieb, menších služieb pre samosprávny kraj alebo dobrovoľníckej činnosti, nie je dlhodobo udržiavať občana na týchto činnostiach, ktoré jednak majú minimálnu pridanú hodnotu a na druhej strane občan nie je v pracovnoprávnom vzťahu, ale po určitej dobe potrebnej pre získanie pracovných návykov, uľahčiť vstup na trh práce. Zároveň v súvislosti s neakceptovaním pripomienky k § 12 ods. 1 nemožno akceptovať túto pripomienku. 
Na rozporovom konaní dňa 25.7.2013 SVSR ustúpil od pripomienky.  
	
SVSR pre rozvoj občianskej spoločnosti 	§ 13 odseku 3 vypustiť písmeno "a" a "b" odseku 3 článku 13  
Zdôvodnenie 
Uplatňovanie finančných sankcií nie je v najlepšom záujme dieťaťa, na ktorý je (v súlade s medzinárodnými záväzkami Slovenskej republiky) potrebné dbať vo verejnej politike. Náprava školskej dochádzky a správania detí by sa mala uskutočňovať najmä formou asistenčných a sanačných programov sociálnej kurately a sociálno-právnej ochrany detí a nie finančnými sankciami, ktoré môžu mať devastačné zdravotné ale aj morálne dôsledky na deti v dotknutých rodinách. Je tu aj riziko svojvôle pri posudzovaní nedodržiavania školského poriadku zo strany detí. Strata nároku na príspevok v prípade Osobitného príjemcu nie je odôvodnená, pretože Osobitný príjemca môže byť ustanovený aj z iného dôvodu ako neplnenie si školskej dochádzky (napr. nevládnosť, zdravotné dôvody).  
	Z 	ČA 	Na rozporovom konaní dňa 25.7.2013 bol rozpor odstránený. MPSVR SR upraví § 13 ods. 3 písm. a). 
Písm. a) bude upravené tak, aby príspevok na nezaopatrené dieťa nevznikol len v prípade nedbania o riadne plnenie povinnej školskej dochádzky. 
Vypustenie písm. b) nie je možné akceptovať vzhľadom na skutočnosť, že príspevok na nezaopatrené dieťa sa odníme až v prípade neúčinnosti výchovného opatrenia. Samotné výchovné opatrenie sa ukladá v prípadoch, ak už zlyháva výchova detí v rodine. 	
SVSR pre rozvoj občianskej spoločnosti 	§ 14 odsek 3 písmeno „b“  
v článku 14 v odseku 3 a písmene „b“ vypustiť slovo „trvalé“ a upraviť znenie písmena „b“ takto:
b) nájomcom bytu, nájomcom rodinného domu alebo nájomcom obytnej miestnosti v zariadení poskytujúcom ubytovacie služby, ktoré domácnosť užíva na bývanie. 

Zdôvodnenie: 
Domácnosti v HN, ktoré nepoberajú príspevok na bývanie, majú veľké problémy s úhradou služieb spojených s bývaním s negatívnymi dôsledkami, ktoré to má pre kvalitu a udržateľnosť bývania. Preto vítame úpravu v odseku 4, ktorá v porovnaní so súčasným stavom zvyšuje dostupnosť príspevku na bývanie pre domácnosti v HN, keďže umožňuje poberať príspevok na bývanie aj v taxatívne vymenovaných zariadeniach sociálnych služieb. Navrhnutá úprava však naďalej neumožňuje poberať príspevok na bývanie tým domácnostiam v HN, ktoré pre nedostatok miest v zariadeniach poskytujúcich ubytovanie podľa zákona o sociálnych službách, sú nútené najímať si miestnosť v komerčných či mestských ubytovniach. Cena nájmu v týchto ubytovniach je pre väčšinu domácností privysoká a to sa premieta do zlej výživy, zadlžovania a pod. Časť domácností bez príspevku na bývanie nemá inú možnosť ako žiť v rôznych provizórnych a nedokumentovaných prístreškoch, čo má negatívne dôsledky na výchovu nezaopatrených detí a tiež na samotné udržanie rodiny (riziko odobratia detí do ústavnej starostlivosti). Je známe, že návratu detí do pôvodnej rodiny bránia najčastejšie práve bytové pomery. Je v najlepšom záujme dieťaťa, aby príspevok na bývanie bol poskytovaní rodinám v HN s nezaopatrenými deťmi s čo najmenšími obmedzeniami. 
 	Z 	N 	Zariadeniami určenými na trvalé bývanie sú rôzne podnikové (firemné) ubikácie, ale aj penzióny. Rozhodujúce je určenie stavby podľa kolaudačného rozhodnutia vydaného stavebným úradom. Pre účely poskytnutia príspevku na bývanie je podmienkou charakter stavby a nie trvalosť zdržiavania sa samotného občana v tomto zariadení. 
Na rozporovom konaní dňa 25.7.2013 SVSR ustúpil od pripomienky. 

SVSR pre rozvoj občianskej spoločnosti 	§ 15 odsek 3  
Zmeniť znenie odseku 3 článku 15 takto:
 
„Sumu dávky a sumu príspevkov podľa § 10 až 14 vláda Slovenskej republiky každoročne upravuje nariadením vždy k 1. 7. Mechanizmus úpravy je zhodný s mechanizmom úpravy výšky životného minima.“

Zdôvodnenie 
Záväzok každoročnej valorizácie dávky a príspevkov k dávke PvHN a určenie jasného mechanizmu valorizácie je nutnou súčasťou ochrany príjmu najzraniteľnejších skupín obyvateľstva a tým ich ochrany pred rastom devastačných účinkov chudoby. Doterajšie skúsenosti ukazujú, že je valorizaciu potrebné upraviť v zákone. Výdavky na sociálnu inklúziu (pomoc v hmotnej núdzi) predstavujú len veľmi malú časť výdavkov na sociálnu ochranu (cca 2,5%) a je neefektívne aj vzhľadom na ich výšku zamerať na túto oblasť úsporné opatrenia.
 	Z 	N 	Zvyšovanie dávky a príspevkov k dávke v hmotnej núdzi by zakladalo zvýšené nároky na štátny rozpočet. 
Na rozporovom konaní dňa 25.7.2013 SVSR ustúpil od pripomienky.