Vyhodnotenie medzirezortného pripomienkového konania

Návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 480/2002 Z. z. o azyle a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov a ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákony 

Spôsob pripomienkového konania	 	
Počet vznesených pripomienok, z toho zásadných	262  / 85 	
Počet vyhodnotených pripomienok	262 	
		
Počet akceptovaných pripomienok, z toho zásadných	148  / 28 	
Počet čiastočne akceptovaných pripomienok, z toho zásadných	34  / 24 	
Počet neakceptovaných pripomienok, z toho zásadných	80  / 33 	
		
Rozporové konanie (s kým, kedy, s akým výsledkom)		
Počet odstránených pripomienok		
Počet neodstránených pripomienok		

Sumarizácia vznesených pripomienok podľa subjektov
Č.	Subjekt	Pripomienky do termínu	Pripomienky po termíne	Nemali pripomienky	Vôbec nezaslali	
1 .	Ministerstvo spravodlivosti Slovenskej republiky 	25 (22o,3z) 	 	 	 	
2 .	Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
3 .	Ministerstvo financií Slovenskej republiky 	8 (5o,3z) 	 	 	 	
4 .	Ministerstvo kultúry Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
5 .	Ministerstvo hospodárstva Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
6 .	Ministerstvo dopravy, výstavby a regionálneho rozvoja Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
7 .	Ministerstvo pôdohospodárstva a rozvoja vidieka Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
8 .	Ministerstvo obrany Slovenskej republiky 	18 (18o,0z) 	 	 	 	
9 .	Ministerstvo zahraničných vecí a európskych záležitostí Slovenskej republiky 	8 (7o,1z) 	 	 	 	
10 .	Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky 	36 (31o,5z) 	 	 	 	
11 .	Ministerstvo životného prostredia Slovenskej republiky  	 	 	x 	 	
12 .	Ministerstvo školstva, vedy, výskumu a športu Slovenskej republiky 	18 (16o,2z) 	 	 	 	
13 .	Ministerstvo zdravotníctva Slovenskej republiky 	1 (1o,0z) 	 	 	 	
14 .	Úrad vlády Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
15 .	Protimonopolný úrad Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
16 .	Štatistický úrad Slovenskej republiky 	15 (15o,0z) 	 	 	 	
17 .	Úrad geodézie, kartografie a katastra Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
18 .	Úrad jadrového dozoru Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
19 .	Úrad pre normalizáciu, metrológiu a skúšobníctvo Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
20 .	Úrad pre verejné obstarávanie 	 	 	x 	 	
21 .	Úrad priemyselného vlastníctva Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
22 .	Správa štátnych hmotných rezerv Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
23 .	Národný bezpečnostný úrad 	 	 	x 	 	
24 .	Národná banka Slovenska 	 	 	x 	 	
25 .	Odbor aproximácie práva sekcie vládnej legislatívy Úradu vlády SR 	19 (19o,0z) 	 	 	 	
26 .	Najvyšší kontrolný úrad Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
27 .	Najvyšší súd Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
28 .	Generálna prokuratúra Slovenskej republiky 	14 (14o,0z) 	 	 	 	
29 .	Konfederácia odborových zväzov Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
30 .	Asociácia zamestnávateľských zväzov a združení Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
31 .	Ústavný súd Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
32 .	Slovenská informačná služba 	2 (0o,2z) 	 	 	 	
33 .	Úrad na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky 	6 (4o,2z) 	 	 	 	
34 .	Republiková únia zamestnávateľov 	 	 	 	x 	
35 .	Združenie miest a obcí Slovenska 	1 (0o,1z) 	 	 	 	
36 .	Únia miest Slovenska 	 	 	 	x 	
37 .	Bratislavský samosprávny kraj 	 	 	 	x 	
38 .	Nitriansky samosprávny kraj 	 	 	 	x 	
39 .	Prešovský samosprávny kraj 	 	 	 	x 	
40 .	Trenčiansky samosprávny kraj 	 	 	 	x 	
41 .	Trnavský samosprávny kraj 	 	 	x 	 	
42 .	Žilinský samosprávny kraj 	 	 	 	x 	
43 .	Magistrát hlavného mesta SR 	 	 	 	x 	
44 .	Banskobystrický samosprávny kraj 	 	 	 	x 	
45 .	Košický samosprávny kraj 	 	 	 	x 	
46 .	Mestský úrad Nitra 	 	 	 	x 	
47 .	Mestský úrad Trnava 	 	 	 	x 	
48 .	Mestský úrad Trenčín 	 	 	 	x 	
49 .	Mestský úrad Žilina 	 	 	 	x 	
50 .	Mestský úrad Banská Bystrica 	 	 	 	x 	
51 .	Mestský úrad Prešov 	 	 	 	x 	
52 .	Magistrát mesta Košice 	 	 	 	x 	
53 .	Medzinárodná organizácia pre migráciu 	 	 	 	x 	
54 .	Úrad Vysokého komisára OSN pre utečencov v Slovenskej republike 	 	 	 	x 	
55 .	Medzinárodná organizácia pre migráciu (IOM) 	10 (0o,10z) 	 	 	 	
56 .	Liga za ľudské práva 	45 (1o,44z) 	 	 	 	
57 .	Štátna ochrana prírody Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
58 .	VSU 	 	 	 	x 	
59 .	Štátna pokladnica 	 	 	x 	 	
60 .	Inštitút pre výskum práce a rodiny 	 	 	x 	 	
61 .	Úrad pre reguláciu železničnej dopravy 	 	 	x 	 	
62 .	Všeobecná zdravotná poisťovňa, a.s. 	2 (2o,0z) 	 	 	 	
63 .	Úrad pre dohľad nad zdravotnou starostlivosťou 	 	 	x 	 	
64 .	Zbor väzenskej a justičnej stráže 	 	 	x 	 	
65 .	SAIA, n.o. 	14 (6o,8z) 	 	 	 	
66 .	Slovenská obchodná a priemyselná komora 	4 (0o,4z) 	 	 	 	
67 .	Verejnosť 	16 (16o,0z) 	 	 	 	
	SPOLU	262 (177o,85z) 	0 (0o,0z) 	21 	27 	

Vyhodnotenie vecných pripomienok je uvedené v tabuľkovej časti.

Vysvetlivky  k použitým skratkám v tabuľke:	
O – obyčajná	A – akceptovaná	
Z – zásadná	N – neakceptovaná	
	ČA – čiastočne akceptovaná	

Subjekt	Pripomienka	Typ	Vyh.	Spôsob vyhodnotenia	
MS SR 	K čl. I, bodu 3 (§ 4 ods. 4) 
Odporúčame predkladateľovi v časti vety za bodkočiarkou v navrhovanej dikcii slová „začína narodením“ nahradiť slovami „začína dňom narodenia“. 
Odôvodnenie: 
Logicky sa precizuje navrhovaná právna úprava, keďže akékoľvek konanie začína dňom, ktorému svedčí konkrétna právna skutočnosť. 
 	O 	N 	Navrhovanú úpravu považujeme za vhodnú aj s ohľadom na iné ustanovenia (napr. § 3 ods. 1 alebo § 4 ods. 6), kde sa používa obdobné znenie. 	
MS SR 	K čl. I, bodu 7 (§ 12 ods. 3) 
Odporúčame predkladateľovi precizovať novelizačný bod, keďže nie je zrejmé,ku ktorej časti vety sa má novo navrhovaná dikcia viazať. 
Odôvodnenie: Legislatívno-technické pripomienka. 
 	O 	N 	Nepovažujeme za potrebné, z novo navrhovanej dikcie vyplýva, že žiadosť o udelenie azylu môže byť zamietnutá ako zjavne neopodstatnená aj po uplynutí 60 - dňovej lehoty v prípade, ak nastanú skutočnosti podľa odseku 1 písm. c). 	
MS SR 	K čl. I, bodu 20 a 27 (§ 15b ods. 3 a § 20 ods. 3) 
Odporúčame predkladateľovi v novo navrhovanej dikcii pred slovo „rozhodnutia“ vložiť slovo „právoplatnosti“, keďže z dôvodu právnej istoty treba jednoznačne vyjadriť, kedy sa konkrétny právny režim uplatní, či to bude vydaním rozhodnutia, alebo jeho právoplatnosťou. V tejto súvislosti dávame do pozornosti napr. dikciu § 23b ods. 1, 31 ods. 3 a 23 ods. 6. 
 	O 	N 	Navrhovanú úpravu považujeme za dostatočnú. Právne účinky rozhodnutia sa viažu na jeho vykonateľnosť. 	
MS SR 	K čl. I, bodu 26 (§ 20 ods. 3) 
Odporúčame predkladateľovi v novo navrhovanej dikcii za slovo „poskytnutá“ vložiť slová „doplnková ochrana“ a to z dôvodu precizovania dikcie. 
 	O 	N 	Nepovažujeme za potrebné, nakoľko toto ustanovenie sa vzťahuje iba na doplnkovú ochranu.  	
MS SR 	K čl. I, bodu 35 (§ 24 ods. 3) 
Odporúčame predkladateľovi zvážiť navrhovanú dikciu, a to jednak v rovine formulačnej, keďže Správny poriadok by sa nemal vzťahovať na „ubytovanie“ azylanta, ale na „rozhodnutie o ubytovaní azylanta“, a jednak v rovine procesno-právnej, keďže z navrhovanej dikcie nie je zrejmé, akými pravidlami sa bude spravovať rozhodovanie o ubytovaní azylanta, keď sa vylúči celá pôsobnosť Správneho poriadku. V naznačených smeroch žiadame navrhovanú dikciu upraviť s cieľom, aby sa predišlo interpretačno-aplikačným nezrovnalostiam. Uvedená pripomienka platí aj pre novelizačný bod 36 (§ 27a ods. 3). 
 	O 	N 	Na ubytovanie azylanta v pobytovom tábore nie je právny nárok. Ako vyplýva zo samotného ustanovenia, ministerstvo môže azylanta ubytovať v pobytovom tábore iba na nevyhnutný čas, pričom prihliada najmä na kapacitné možnosti tohto zariadenia. V prípade ubytovania azylanta s ním ministerstvo podpíše dohodu o ubytovaní. to isté platí aj v prípade cudzinca s poskytnutou doplnkovou ochranou. 	
MS SR 	K čl. I, bodu 37 (§ 27a ods. 4) 
Odporúčame predkladateľovi v novo navrhovanej dikcii na konci pripojiť slová „do spoločnosti“. 
Odôvodnenie: Precizovanie dikcie návrhu analogicky s poukazom na § 1 písm. e) zákona. 
 	O 	A 	 	
MS SR 	K čl. I, bodu 43 (Ôsma časť, § 46a ods. 1) 
Odporúčame predkladateľovi zvážiť doplnenie dikcie odseku 1 o vymedzenie účelu konania o odovzdaní do iného štátu, keďže z navrhovanej dikcie nie je zrejmé, aký účel predmetné konanie sleduje, a súčasne uvedenú funkciu nemôže plniť iba odkaz na Nariadenie EP a Rady. 
 	O 	A 	 	
MS SR 	K čl. I, bodu 43 (Ôsma časť, § 46a ods. 2) 
V navrhovanej dikcii odseku 2 odporúčame slová „v konaní o odovzdaní“ nahradiť slovami „v konaní o odovzdanie“ a slová „v rámci poučenia“ nahradiť slovami „v poučení“. 
Odôvodnenie: Formulačná a legislatívno-technická pripomienka. 
 	O 	N 	Slová "v konaní o odovzdaní" sú v súlade so stanoviskom Jazykovedného ústavu Ľudovíta Štúra SAV. Slová "v rámci poučenia" sa nachádzajú v rovnakom tvare aj v § 7 zákona. 	
MS SR 	K čl. I, bodu 43 (Ôsma časť, § 46a ods. 3) 
Odporúčame predkladateľovi čiarku za slovom „17a“ nahradiť spojkou „a“. 
Odôvodnenie: Formulačná a legislatívno-technická pripomienka. 
 	O 	A 	 	
MS SR 	K čl. I, bodu 43 (Ôsma časť, § 46a ods. 5) 
Zásadne nesúhlasíme s navrhovanou dikciou odseku 5, ktorá je nepriamou novelou zákona č. 327/2005 Z. z. o poskytovaní právnej pomoci osobám v materiálnej núdzi a o zmene a doplnení zákona č. 586/2003 Z. z. o advokácii a o zmene a doplnení zákona č. 455/1991 Zb. o živnostenskom podnikaní (živnostenský zákon) v znení neskorších predpisov v znení zákona č. 8/2005 Z. z. 
Navrhovanou dikciou sa v rozpore s rozsahom pôsobnosti zákona č. 327/2005 Z. z. nepriamo rozširuje katalóg osobitných konaní, v ktorých je Centrum právnej pomoci je oprávnené a povinné poskytovať právnu pomoc mimo rámca tzv. vnútroštátnych sporov. Navrhovaná zmena je jednak legislatívne neprípustná a jednak bez relevantnej zmeny zákona č. 327/2005 Z. z. nevykonateľná, keďže nie je možné režim právnej pomoci a zákonných podmienok jej poskytovania v azyle extenziou vztiahnuť na konanie o odovzdaní do iného štátu, ktoré je konaním odlišným a svojou povahou vylučuje súbežné azylové konanie (arg. novo navrhovaného § 46b ods. 1 písm. a)). Navrhovaná zmena nepochybne vyvolá aj negatívny vplyv na nápad agendy a organizačný rozmer činnosti Centra právnej pomoci. V tomto smere bude vyvolaný aj negatívny dopad na personálne a finančné nároky Centra právnej pomoci, ktorý musí nájsť svoju reflexiu v doložke vplyvov. V uvedenom kontexte zásadne trváme na vypustení dikcie odseku 5, eventuálne žiadame legislatívne zmeny formulovať legislatívno-technicky a vecne v súlade so vznesenou zásadnou pripomienkou. 

Túto pripomienku považujeme za zásadnú. 
 	Z 	ČA 	Novela zákona č. 327/2005 Z. z. bude realizovaná samostatným novelizačným bodom. 	
MS SR 	K čl. I, bodu 43 (Ôsma časť, § 46c ods. 1) 
Odporúčame predkladateľovi druhú vetu preformulovať nasledovne: „Ustanovenia § 21 ods. 3 a 4 platia rovnako aj pre preskúmanie rozhodnutia o odovzdaní do iného štátu.“. 
Odôvodnenie: Bod č. 4 Príloha č. 5 k Legislatívnym pravidlám vlády Slovenskej republiky. 
 	O 	A 	 	
MS SR 	K čl. I, bodu 43 (Ôsma časť, § 46c ods. 2) 
Zásadne nesúhlasíme s navrhovanou dikciou odseku 2, ktorá je nepriamou novelou zákona 371/2004 Z. z. o sídlach a obvodoch súdov Slovenskej republiky a o zmene zákona č. 99/1963 Zb. Občiansky súdny poriadok v znení neskorších predpisov (v znení zákonov č. 428/2004 Z.z. a č. 757/2004 Z.z.) v znení neskorších predpisov. Uvedenú zásadnú pripomienku, čo do neprípustnosti navrhovanej právnej úpravy odôvodňujeme legislatívno-technicky i vecne rovnako ako zásadnú pripomienku k čl. I, bodu 43 (Ôsma časť, § 46a ods. 5) a v uvedenom kontexte zásadne trváme na vypustení dikcie odseku 2, eventuálne žiadame zmeny právnej úpravy formulovať legislatívno-technicky a vecne v súlade so vznesenou zásadnou pripomienkou. 

Túto pripomienku považujeme za zásadnú. 
 	Z 	A 	 	
MS SR 	K čl. I, bodu 43 (Ôsma časť, § 46c ods. 3) 
Odporúčame predkladateľovi prehodnotiť navrhovanú právnu úpravu z dôvodu, že podanie žiadosti o udelenie azylu alebo o poskytnutie doplnkovej ochrany by na rozdiel od zastavenia konania o odovzdaní do iného štátu, malo byť vo vzťahu k súdnemu konaniu o opravnom prostriedku dôvodom jeho prerušenia a nie dôvodom jeho zastavenia ex lege. 
Odôvodnenie: Vecná pripomienka. 
 	O 	N 	Prehodnotenie navrhovanej úpravy považujeme za neefektívne. Ak cudzinec podá opravný prostriedok proti rozhodnutiu o odovzdaní do iného štátu a zároveň požiada o azyl alebo doplnkovú ochranu, v rámci konania o azyle ministerstvo vo výroku rozhodnutia podľa § 11 odsek 1 písm. c) uvedie aj štát, ktorý je príslušný na konanie o udelenie azylu. Z uvedeného vyplýva, že cudzincovi sa vydá nové rozhodnutie, na základe ktorého sa začne nové konanie o odovzdaní do iného štátu.  	
MS SR 	K čl. II, bodu 3 (§ 3 ods. 2 písm. d)) 
Odporúčame predkladateľovi zvážiť namiesto doplnenia nového písmena d) primerané rozšírenie dikcie písmena c). 

Odôvodnenie: Legislatívno-technická a formulačná pripomienka. 
 	O 	N 	Navrhované riešenie považujeme za vhodnejšie vzhľadom na prehľadnosť tohto ustanovenia a vzhľadom na to, že v tomto prípade ide o prijatie do zamestnania štátneho príslušníka tretej krajiny. 	
MS SR 	K čl. II, bodu 32 (§ 32 ods. 8) 
Odporúčame predkladateľovi novelizačný bod upraviť tak, že slová „občana štátu, ktorý je zmluvnou stranou Dohody o Európskom hospodárskom priestore a občana Švajčiarskej konfederácie a ich“ sa nahradia „jeho“. 
Odôvodnenie: Legislatívno-technická a formulačná pripomienka. 
 	O 	A 	 	
MS SR 	K čl. II, bodu 40 (§ 72u) 
Odporúčame predkladateľovi v uvádzacej vete vypustiť duplicitné označenie paragrafu a v novo navrhovanom znení nadpis paragrafu formulovať nasledovne: „Prechodné ustanovenie k úpravám účinným od 1. decembra 2013“. 
Odôvodnenie: Legislatívno-technická pripomienka. 
 	O 	A 	 	
MS SR 	K čl. II, bodu 40 (§ 72u ods. 3) 
Odporúčame predkladateľovi v navrhnutej dikcii čiarku za slovami „do 30. novembra 2013“ nahradiť spojkou „a“ a slovo „nevyžaduje“ presunúť na koniec navrhovanej dikcie. 
Odôvodnenie: Legislatívno-technická a formulačná pripomienka. 
 	O 	ČA 	Znenie odseku 3 bolo formulačne upravené. 	
MS SR 	K čl. III, bodu 27 (§ 38 ods. 10) 
Odporúčame predkladateľovi slová „a), b) a c)“ nahradiť slovami „a) až c)“. 
Odôvodnenie: Legislatívno-technická pripomienka. 
 	O 	A 	 	
MS SR 	K čl. III, bodu 32 (§ 40 ods. 6) 
Odporúčame predkladateľovi slová „Policajný útvar pri obnovovaní modrej karty si vyžiada“ nahradiť slovami „Policajný útvar si na účely obnovovania modrej karty vyžiada“. 
Odôvodnenie: Legislatívno-technická a formulačná pripomienka. 
 	O 	N 	Formulácia je rovnaká ako v ostatných ustanoveniach zákona. 	
MS SR 	K čl. III, bodu 33 (§ 41 ods. 3) 
Odporúčame predkladateľovi slová „v zmysle odseku“ nahradiť slovami „podľa odseku“. 
Odôvodnenie: Legislatívno-technická pripomienka. 
 	O 	A 	 	
MS SR 	K čl. III, bodu 36 (§ 73 ods. 3) 
Odporúčame predkladateľovi v prvej časti novelizačného bodu ako nadbytočné vypustiť slová „a slová“. 
Odôvodnenie: Legislatívno-technická pripomienka. 
 	O 	N 	Nejde o nadbytočné slová. 	
MS SR 	K čl. III, bodu 41 (§ 82 ods. 1) 
Odporúčame predkladateľovi za slová „§ 82 ods. 1“ vložiť slová „uvádzacej vete“. 
Odôvodnenie: Legislatívno-technická pripomienka. 
 	O 	A 	 	
MS SR 	K čl. III, bodu 42 (§ 84 ods. 8) 
Odporúčame predkladateľovi z dôvodu jednoznačnosti a prehľadnosti normatívneho textu navrhovanú dikciu ustanoviť ako samostatný nový odsek 9. 
Odôvodnenie: Legislatívno-technická pripomienka. 
 	O 	A 	 	
MS SR 	K čl. III, bodu 46 (§ 88a ods. 4) 
Zásadne nesúhlasíme s navrhovanou dikciou odseku 4, ktorá je nepriamou novelou zákona č. 327/2005 Z. z. o poskytovaní právnej pomoci osobám v materiálnej núdzi a o zmene a doplnení zákona č. 586/2003 Z. z. o advokácii a o zmene a doplnení zákona č. 455/1991 Zb. o živnostenskom podnikaní (živnostenský zákon) v znení neskorších predpisov v znení zákona č. 8/2005 Z. z. 
Navrhovanou dikciou sa v rozpore s rozsahom pôsobnosti zákona č. 327/2005 Z. z. nepriamo rozširuje katalóg osobitných konaní, v ktorých je Centrum právnej pomoci je oprávnené a povinné poskytovať právnu pomoc mimo rámca tzv. vnútroštátnych sporov. Navrhovaná zmena je jednak legislatívne neprípustná a jednak bez relevantnej zmeny zákona č. 327/2005 Z. z. nevykonateľná, keďže nie je možné režim právnej pomoci a zákonných podmienok jej poskytovania v azyle extenziou vztiahnuť na konanie o zaistenie žiadateľa o udelenie azylu, ktoré je konaním odlišným od azylového konania. Navrhovaná zmena nepochybne vyvolá aj negatívny vplyv na nápad agendy a organizačný rozmer činnosti Centra právnej pomoci. V tomto smere bude vyvolaný aj negatívny dopad na personálne a finančné nároky Centra právnej pomoci, ktorý musí nájsť svoju reflexiu v doložke vplyvov. V uvedenom kontexte zásadne trváme na vypustení dikcie odseku 4, eventuálne žiadame legislatívne zmeny formulovať legislatívno-technicky a vecne v súlade so vznesenou zásadnou pripomienkou. 

Túto pripomienku považujeme za zásadnú. 
 	Z 	A 	 	
MS SR 	K čl. III, bodu 59 (Príloha č. 2) 
Odporúčame predkladateľovi v novelizačnom bode slová „štrnástym bodom“ 
Nahradiť slovami „pätnástym bodom“ a primerane tomu upraviť aj označenie nového bodu Prílohy č. 2. 
Odôvodnenie: Legislatívno-technická pripomienka a zosúladenie s platným znením Prílohy č. 2. 
 	O 	A 	 	
MF SR 	Všeobecne 
Beriem na vedomie, že návrh nemá vplyv na rozpočet verejnej správy. 	O 	A 	 	
MF SR 	Všeobecne 
V doložke vybraných vplyvov je potrebné do bodu 6. 1. analýzy vplyvov na informatizáciu spoločnosti premietnuť zavedenie novej e- služby s úrovňou II. alebo III., ktorá vyplýva z možnosti elektronického oznamovania informácií ohľadne zamestnávania občanov členských štátov EÚ a štátnych príslušníkov tretích krajín zo strany relevantných subjektov podľa zákona č. 5/2004 Z. z. o službách zamestnanosti v znení neskorších predpisov a zákona č. 404/2011 Z. z. o pobyte cudzincov v znení zákona č. 75/2013 Z. z. 	Z 	A 	 	
MF SR 	Všeobecne 
Návrh odporúčam zosúladiť s prílohou č. 5 Legislatívnych pravidiel vlády SR (ďalej len „príloha LPV“) [napr. v čl. I body 7, 11, 18, 23, 25, 27, 29 35, 42, 46 a 53 zosúladiť s bodom 34 druhým odsekom prílohy LPV, bod 54 zosúladiť s bodom 41 písm. c) prílohy LPV; v čl. III bod 8 uvádzaciu vetu zosúladiť s bodom 31 prvým odsekom prílohy LPV, body 32, 33 a 46 § 88a ods. 1 písm. b) zosúladiť s bodom 3 prílohy LPV, bod 36 zosúladiť s bodom 54 prvou vetou prílohy LPV].  	O 	A 	 	
MF SR 	K čl. II (novela zákona č. 5/2004 Z. z.) k bodom 16 (§ 21 ods. 3) a 17 (§ 21 ods. 4 a 5) 
V navrhovaných ustanoveniach žiadam slová „písomne alebo elektronicky“ nahradiť slovami „v listinnej podobe alebo elektronickej podobe“, pretože písomná forma dokumentu napr. žiadosti, oznamu subsumuje listinnú podobu aj elektronickú podobu dokumentu. 
 	Z 	A 	Nakoľko písomná forma subsumuje listinnú aj elektronickú podobu, slovné spojenie „písomne alebo elektronicky“ bolo po konzultácii s predkladateľom pripomienky nahradené slovom „písomne“. 	
MF SR 	K čl. II (novela zákona č. 5/2004 Z. z.) k bodom 21 (§ 21a), 22 (§ 21b) a 23 (§ 22) 
V § 21a ods. 2, § 21b ods. 2 a § 22 ods. 2 odporúčam slovo „tlačive“ nahradiť slovom „formulári“, pretože z navrhovaného znenia vyplýva, že príslušné žiadosti sa podávajú na tlačive, t.j. len v listinnej podobe. 

Upozorňujem, že podávanie žiadostí iba papierovo je už v súčasnosti výraznou bariérou rozvoja informatizácie a narastajúceho počtu elektronických služieb. 

Odporúčam preto navrhované znenie upraviť tak, aby bolo žiadateľom umožnené uskutočniť aj elektronické podanie žiadosti a ich príloh, pričom vzhľadom na znenie zákona č. 215/2002 Z. z. o elektronickom podpise a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov je možné využiť prostriedky ako elektronický podpis alebo zaručený elektronický podpis. Formulár môže mať podľa výnosu Ministerstva financií Slovenskej republiky č. 312/2010 Z. z. o štandardoch pre informačné systémy verejnej správy aj elektronickú podobu. 
 	O 	N 	Zákon o službách zamestnanosti nepoužíva pojem „formulár“, ale pojem „tlačivo“. Žiadosť o potvrdenie o možnosti obsadenia voľného pracovného miesta podľa § 21a 21b bude podávať policajný útvar. 

MF SR 	K čl. III (novela zákona č. 404/2011 Z. z.) k bodom 10 (§ 33 ods. 3), 17 (§ 34 ods. 4) a 33 (§ 41 ods. 3) 
V navrhovaných ustanoveniach odporúčam precizovať slovo „vyžiada“, pretože z takto navrhovaného znenia nie je zrejmé akou formou prebieha komunikácia medzi Policajným útvarom a úradom práce, sociálnych vecí a rodiny, resp. ústredím práce. Slovo „vyžiada“ je všeobecným pojmom a môže v sebe zahŕňať rôzne podoby komunikácie, vrátane elektronickej. Upozorňujem, že ak si jedna strana zvolí elektronickú komunikáciu, mala by byť druhou stranou akceptovaná, čo zo znenia návrhu bez explicitného vymedzenia nevyplýva. 
 	O 	A 	 	
MF SR 	K čl. III (novela zákona č. 404/2011 Z. z.) k bodom 51 (§ 115 ods. 1) a 55 (§ 125 ods. 10) 
Žiadam slová „písomne alebo elektronicky“ nahradiť slovami „v listinnej podobe alebo elektronickej podobe“, pretože písomná forma dokumentu napr. žiadosti, oznamu subsumuje listinnú podobu aj elektronickú podobu dokumentu. 
 	Z 	A 	 	
MF SR 	K čl. III (novela zákona č. 404/2011 Z. z.) k bodom 51 (§ 115 ods. 1) a 55 (§ 125 ods. 10) 
V § 115 ods. 1 a § 125 ods. 10 odporúčam upresniť začiatok plynutia trojdňovej lehoty, napr. po právoplatnosti príslušného rozhodnutia. 	O 	N 	Navrhované znenie považujeme za postačujúce.  	
MO SR 	Všeobecne 
Materiál odporúčame upraviť po gramatickej a štylistickej stránke, napr. v čl. II v bode 22 v § 21b ods. 2 doplniť na koniec textu písmena c) čiarku, v bode 23 v § 22 ods. 7 písm. d) odporúčame za slovom „výskumný“ vložiť slovo „pracovník“, 
v § 22 ods. 9 písm. j) v treťom bode odporúčame upraviť slovosled písmena t) a pod. 
 	O 	A 	 	
MO SR 	K čl. I bod 21 
Z dôvodu spresnenia textu odporúčame uvádzaciu vetu upraviť takto: „V § 17a ods. 1 sa za bodkočiarku vkladá slovo „iným“.“ 	O 	A 	 	
MO SR 	K čl. I bod 24 
V uvádzacej vete odporúčame z dôvodu nadbytočnosti vypustiť slovo „pod“. Táto pripomienka sa týka aj bodu 47. 	O 	A 	 	
MO SR 	K čl. I bod 49 
Z dôvodu spresnenia textu odporúčame v uvádzacej vete za slovami „V § 53b“ vložiť slová „ods. 1“ a súčasne odporúčame vypustiť slová „Európskych spoločenstiev a“.  	O 	A 	 	
MO SR 	K čl. I bod 50 
Odporúčame doplniť chýbajúce číslo a názov nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) na ktoré sa odkazuje v poznámke pod čiarou k odkazu 22b. Táto pripomienka sa týka aj všeobecnej časti dôvodovej správy. 
 	O 	A 	 	
MO SR 	K čl. I bod 54 
V uvádzacej vete odporúčame slová „sa dopĺňa bodom 5“ nahradiť slovami „sa dopĺňa piatym bodom“.  	O 	A 	 	
MO SR 	K čl. II bod 22 
V poznámke pod čiarou k odkazu 22i odporúčame z dôvodu nadbytočnosti vypustiť jednu paragrafovú značku v súlade s bodom 54 prílohy č. 5 k Legislatívnym pravidlám vlády Slovenskej republiky. 
 	O 	A 	 	
MO SR 	K čl. II bod 23 
1. V poznámke pod čiarou k odkazu 22n odporúčame za slovami „§ 57 zákona“ vložiť slová „Slovenskej národnej rady“ z dôvodu uvedenia správneho a úplného názvu právneho predpisu. 
2. V poznámke pod čiarou k odkazu 22o odporúčame za slovom „oznámenie“ vložiť slová „Ministerstva zahraničných vecí Slovenskej republiky“. 
3. V poznámke pod čiarou k odkazu 28a odporúčame pri citácii zákona č. 184/2009 Z. z. o odbornom vzdelávaní a príprave a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov nahradiť slová „zákona č. 324/2012 Z. z. slovami 
„v znení neskorších predpisov“ z dôvodu, či citovaný zákon bol novelizovaný nielen zákonom č. 324/2012, ale aj zákonom č. 96/2013 Z. z. 
 	O 	A 	 	
MO SR 	K čl. II bod 23 
1. V odseku 6 odporúčame nad slovom „rodiny“ vypustiť z dôvodu nadbytočnosti odkaz 22d. 
2. V ods. 7 písm. e) odporúčame slová „duchovenskú službu“ nahradiť slovami „duchovnú službu“. 
3. V odseku 9 odporúčame slová „ktorý má udelený prechodný pobyt štátneho príslušníka tretej krajiony ......“ dať do samostatného písmena. 
4. V ods. 9 písm. j) odporúčame na koniec textu druhého bodu doplniť slovo „alebo“, keďže ide o alternatívy. 
 	O 	ČA 	Pojem duchovenská činnosť“ je použitý v súlade so zákonom č. 308/1991 Zb. o slobode náboženskej viery a postavení cirkví a náboženských spoločností. 	
MO SR 	K čl. III bod 1 
Odporúčame slovo „ods.“ nhradiť slovom „odsek“.  	O 	A 	 	
MO SR 	K čl. III bod 8 
Z dôvodu sprecizovania textu odporúčame za slovami „V § 32 ods. 5 sa“ vložiť slová „za písmeno a)“. 	O 	A 	 	
MO SR 	K čl. III bod 31 
V novom znení ods. 5 písm. a) odporúčame slová „o vydanie modrej karty“ nahradiť slovami „o obnovenie modrej karty“ z dôvodu, že predmetné ustanovenie upravuje žiadosť o obnovenie modrej karty. 	O 	A 	 	
MO SR 	K čl. III bod 33 
Odporúčame za slovami „nesúhlas s obsadením“ vložiť slovo „voľného“. Táto pripomienka sa týka aj bodu 39, § 73 ods. 17.  	O 	A 	 	
MO SR 	K čl. III bod 36 
V uvádzacej vete odporúčame pred číslicami „25, 26, 27 a 29“ vypustiť z dôvodu nadbytočnosti paragrafový znak.  	O 	A 	 	
MO SR 	K čl. III bod 46 
V odseku 3 odporúčame za slovami „ods. 5 a“ vypustiť slovo „ods.“. 	O 	A 	 	
MO SR 	K čl. III bod 59 
V uvádzacej vete odporúčame slová „sa dopĺňa štrnástym bodom“ nahradiť slovami „sa dopĺňa pätnástym bodom“ z dôvodu, že príloha č. 2 obsahuje 14 bodov. 	O 	A 	 	
MO SR 	K predkladacej správe 
V poslednom odseku predkladacej správy odporúčame vypustiť slová „právom Európskych spoločenstiev a“. Táto pripomienka sa týka aj posledného odseku všeobecnej časti dôvodovej správy. 	O 	A 	 	
MO SR 	K doložke vybraných vplyvov 
Na druhej strane doložky vybraných vplyvov odporúčame vypustiť text uvedený v šiestej odrážke z dôvodu, že je totožný s textom uvedeným v tretej odrážke. Súčasne odporúčame zladiť a upraviť text uvedený v piatej odrážke na druhej strane s textom uvedeným v piatej odrážke uvedeným na tretej strane doložky.  	O 	N 	Text v tretej odrážke sa týka modrej karty.  	
MZVaEZ SR 	Čl. I bodu 7 
V uvádzacej vete odporúčame za slovo „pripájajú“ vložiť slovo „tieto“ a za slovo „slová“ vložiť dvojbodku. 	O 	A 	 	
MZVaEZ SR 	K čl. I bodom 11, 18, 29, 35, 40, 42 
V uvádzacej vete odporúčame za slovo „slová“ vložiť dvojbodku. 
 	O 	A 	 	
MZVaEZ SR 	K čl. I bodu 43 
V § 46a ods. 3 odporúčame za slová „17a“ vložiť spojku „a“. 	O 	A 	 	
MZVaEZ SR 	K čl. II bodu 22 
V § 21b ods. 3 odporúčame na konci pripojiť tieto slová: „a na stanovisko zastupiteľského úradu podľa ods. 2 písm. d)“. 
Odôvodnenie: Zastupiteľské úrady SR (ZÚ) sa často stretávajú s prípadmi, keď napriek neodporúčaciemu stanovisku ZÚ k udeleniu povolenia na pobyt na účel zamestnania je žiadateľovi pobyt udelený z dôvodu vydaného povolenia na zamestnanie. ZÚ pritom vo svojom stanovisku k žiadosti jednoznačne neodporúča udelenie povolenia na pobyt na účel zamestnania, keďže pri pohovore je zistené, že žiadateľ nemá potrebné vzdelanie ani prax na výkon zamestnania, často ide o žiadateľa, ktorý neovláda žiaden jazyk okrem miestneho nárečia. Udelené potvrdenie o možnosti obsadenia voľného pracovného miesta vydané pre konkrétneho žiadateľa by malo zohľadňovať vzdelanie a reálne možnosti žiadateľa vykonávať zamestnanie v zodpovedajúcej kvalite. 	O 	A 	 	
MZVaEZ SR 	K čl. III bodu 26 
V poznámkach pod čiarou č. 62 a 62a odporúčame na konci vypustiť druhú bodku. 	O 	A 	 	
MZVaEZ SR 	K čl. III bodu 36 
Slová „podľa § 24, § 25, § 26, § 27, § 29 alebo § 30 odporúčame zmeniť na podľa § 24 až 27, 29 alebo § 30. 
 	O 	A 	 	
MZVaEZ SR 	K doložke zlučiteľnosti 
V časti 3 problematika návrhu právneho predpisu odporúčame: 
v sekundárnom práve uviesť správny názov smernice Rady 2003/9/ES z 27. januára 2003, ktorou sa ustanovujú minimálne normy pre prijímanie žiadateľov o azyl a správny názov smernice Rady 2005/85/ES z 1. decembra 2005 o minimálnych štandardoch pre konanie v členských štátoch o priznávaní a odnímaní postavenia utečenca; 
v judikatúre Súdneho dvora EÚ uviesť správne označenie rozhodnutí Súdneho dvora Európskej únie C-465/07 a C-19/08. 
V časti 4 záväzky SR vo vzťahu k EÚ: lehota na prebratie smernice 2008/115/ES bola do 24. decembra 2010, okrem čl. 13 ods. 4, ktorý bolo potrebné prebrať do 24. decembra 2011 – upozorňujeme, že údaj nie je uvedený v databáze EUR-LEX. 
 	O 	A 	 	
MZVaEZ SR 	K čl. II bodu 23 
V § 22 ods. 9 žiadame preformulovať písmeno z) takto: 
„z) Povolenie na zamestnanie sa nevyžaduje u štátneho príslušníka tretej krajiny, ktorému bolo udelené národné vízum a na ktorého sa vzťahuje program pracovnej dovolenky, ktorý schválila vláda.“. 
Odôvodnenie: Dôvodom tejto požiadavky oproti navrhovanému zneniu je skutočnosť, že nie je jasné, čo sa rozumie administratívnou dohodou, tiež podmienky programu pracovnej dovolenky sú pravdepodobne mierne odlišné v každom jednotlivom prípade a v prípade schválenia programu pracovnej dovolenky nariadením vlády Slovenskej republiky je zabezpečený transparentný proces schvaľovania. 
Ak podmienky programu pracovnej dovolenky vo vzťahu k určitej krajine schváli vláda nariadením, nie je potrebné meniť zákon č. 404/2011 Z. z. o pobyte cudzincov v znení zákona č. 75/2013 Z. z., pretože je to možné v § 15 ods. 1 subsumovať do dôvodu „záujem Slovenskej republiky“. 
V prípade, že je potrebné uviesť explicitný dôvod, tak navrhujeme súčasne doplniť do § 15 ods. 1 zákona č. 404/2011 Z. z. o pobyte cudzincov v znení zákona č. 75/2013 Z. z. slová „ak tak ustanovuje nariadenie vlády Slovenskej republiky“ ako osobitný dôvod. 
Túto pripomienku považujeme za zásadnú. 

 	Z 	A 	 	
MPSVR SR 	K čl. I body 5 a 11  
Zásadne žiadam v čl. I bodoch 5 a 11 rozšíriť okruh osôb, ktorým sa udelí azyl, resp. poskytne doplnková ochrana na účel zlúčenia rodiny, o poručníka a osobu, ktorej je osoba mladšia ako 18 rokov, zverená do starostlivosti. 

Odôvodnenie: 
Osoby, ktoré sa môžu starať o dieťa a zároveň vykonávať rodičovské práva v takom istom rozsahu ako rodičia, sú viaceré. Poručník je rovnako ako rodič zákonným zástupcom dieťaťa a osobe, ktorej bola maloletá osoba zverená do starostlivosti bol rozsah práv upravený rozhodnutím súdu, tak isto ako pri opatrovníkovi. Keďže sa jedná o rozšírenie okruhu tých, ktorým sa udelí azyl, resp. poskytne doplnková ochrana je namieste rozšíriť okruh osôb tak, aby zahŕňal všetky osoby, ktoré v tom čase majú zverené právo zastupovať dieťa namiesto rodičov alebo poskytujú starostlivosť dieťaťu namiesto rodičov. 
 	Z 	A 	 	
MPSVR SR 	K čl. I body 40 a 42  
Zásadne žiadam v čl. I vypustiť novelizačné body 40 a 42. 

Odôvodnenie: 
Podľa čl. I. bodov 40 a 42, v prípade, ak je cudzinec, ktorému sa poskytla doplnková ochrana, maloletým bez sprievodu, a v prípade, ak je azylant maloletým bez sprievodu, kurz základov slovenského jazyka zabezpečí Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky. 
Tento návrh nebol s Ministerstvom práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky konzultovaný. Doposiaľ boli hradené všetky výdavky spojené so zabezpečovaním kurzov slovenského jazyka pre túto skupinu maloletých cudzincov z kapitoly Ministerstva vnútra Slovenskej republiky. Navrhované doplnenie nemá vyčíslené dopady na štátny rozpočet, t. j. o koľko bude navýšená rozpočtová kapitola Ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky. 
 	Z 	A 	 	
MPSVR SR 	K čl. III 
Zásadne žiadam v čl. III vložiť nový novelizačný bod 1, ktorý znie: 
„V § 15 ods. 1 sa za slovo „zmlúv“ vkladá čiarka a slová „administratívnych dohôd“.“. 

V nadväznosti na uvedené je potrebné prečíslovať príslušné novelizačné body. 

Odôvodnenie: 
Ide o rozšírenie podmienok udelenia národného víza v súvislosti s plnením záväzkov Slovenskej republiky vyplývajúcich z administratívnych dohôd s prepojením na navrhované ustanovenie § 22 ods. 9 písm. z) zákona č. 5/2004 Z. z. o službách zamestnanosti a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov (čl. II bod 23). 
 	Z 	ČA 	Navrhovaná zmena bude realizovaná akceptovaním pripomienky Ministerstva zahraničných vecí a európskych záležitostí SR. 	
MPSVR SR 	K čl. III bod 55  
Zásadne žiadam v čl. III bode 55 navrhované ustanovenie § 125 odsek 10. písm. b) upraviť nasledovne: 
„b) úrad práce, sociálnych vecí a rodiny o zamietnutí žiadosti o udelenie prechodného pobytu na účel zamestnania, o zamietnutí žiadosti o udelenie prechodného pobytu štátneho príslušníka tretej krajiny, ktorý má priznané postavenie osoby s dlhodobým pobytom v členskom štáte Európskej únie, o zániku prechodného pobytu na účel zamestnania, o zániku prechodného pobytu na účel zlúčenia rodiny a o zániku prechodného pobytu štátneho príslušníka tretej krajiny, ktorý má priznané postavenie osoby s dlhodobým pobytom v členskom štáte Európskej únie,“ . 
Odôvodnenie: 
Z dôvodu zosúladenia s navrhovanými ustanoveniami zákona č. 5/2004 Z. z. o službách zamestnanosti a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov, ktorý sa novelizuje v článku II návrhu zákona, kde sa dopĺňa skupina štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorý majú priznané postavenie osoby s dlhodobým pobytom v členskom štáte Európskej únie, u ktorých sa vyžaduje povolenie na zamestnanie v období do uplynutia 12 mesiacov od začiatku pobytu na území Slovenskej republiky. 

 	Z 	A 	 	
MPSVR SR 	K čl. III bod 55 
Zásadne žiadam v čl. III bode 55 v navrhovanom ustanovení § 125 odsek 10 doplniť písmeno c), ktoré znie: 
„c) zamestnávateľa o zániku modrej karty, o zániku prechodného pobytu na účel zamestnania, o zániku prechodného pobytu na účel zlúčenia rodiny a o zániku prechodného pobytu štátneho príslušníka tretej krajiny, ktorý má priznané postavenie osoby s dlhodobým pobytom v členskom štáte Európskej únie.“. 
Odôvodnenie: 
Navrhovaná právna úprava zákona č. 404/2011 Z. z. o pobyte cudzincov a o zmene 
a doplnení niektorých zákonov neukladá policajnému útvaru povinnosť informovať zamestnávateľa, u ktorého štátny príslušník tretej krajiny vykonáva zamestnanie na základe pracovnej zmluvy, o zrušení prechodného pobytu. Zamestnávateľ tak nemá možnosť dozvedieť sa o tom, že štátnemu príslušníkovi tretej krajiny zaniklo povolenie na prechodný pobyt, alebo modrá karta. 
Dôsledkom zamestnávania osoby, ktorej bolo zrušené predmetné povolenie, je nelegálne zamestnávanie zo strany zamestnávateľa podľa § 2 ods. 2 písm. c) zákona č. 82/2005 Z. z. 
o nelegálnej práci a nelegálnom zamestnávaní a o zmene a doplnení niektorých zákonov 
v znení neskorších predpisov. 

 	Z 	A 	 	
MPSVR SR 	K čl. II bod 16 
V čl. II odporúčam novelizačný bod 16 upraviť nasledovne: 

„16. § 21 vrátane nadpisu znie: 
„ § 21 
Zamestnávanie štátnych príslušníkov tretej krajiny s miestom výkonu práce na území Slovenskej republiky 

(1) Zamestnávateľ môže zamestnávať len štátneho príslušníka tretej krajiny, 
a) ktorý je držiteľom modrej karty Európskej únie22a) (ďalej len „modrá karta“), 
b) ktorý má udelený prechodný pobyt na účel zamestnania na základe potvrdenia o možnosti obsadenia voľného pracovného miesta,22b) 
c) ktorý má udelené povolenie na zamestnanie a udelený prechodný pobyt na účel zamestnania,22c) ak osobitný predpis neustanovuje inak,22ca) 
d) ktorý má udelené povolenie na zamestnanie a udelený prechodný pobyt na účel zlúčenia rodiny,22d) 
e) ktorý má udelené povolenie na zamestnanie a ktorý má priznané postavenie osoby s dlhodobým pobytom v členskom štáte Európskej únie alebo 
f) u ktorého sa povolenie na zamestnanie nevyžaduje podľa § 22 ods. 9. 

(2) Štátny príslušník tretej krajiny podľa odseku 1 písm. a) až e) môže byť zamestnaný len v pracovnom pomere. 

(3) Zamestnávateľ, ktorý má záujem prijať do zamestnania štátneho príslušníka tretej krajiny podľa odseku 1 písm. a), je povinný najmenej 45 dní pred podaním žiadosti o vydanie modrej karty písomne alebo elektronicky oznámiť ústrediu voľné pracovné miesta, ich počet a charakteristiku. 

(4) Zamestnávateľ, ktorý má záujem prijať do zamestnania štátneho príslušníka tretej krajiny podľa odseku 1 písm. b), je povinný najmenej 45 dní pred podaním žiadosti o udelenie prechodného pobytu na účel zamestnania písomne alebo elektronicky oznámiť úradu voľné pracovné miesta, ich počet a charakteristiku. 

(5) Zamestnávateľ, ktorý má záujem prijať do zamestnania štátneho príslušníka tretej krajiny podľa § 22 ods. 6, je povinný najmenej 45 dní pred podaním žiadosti o udelenie povolenia na zamestnanie písomne alebo elektronicky oznámiť úradu voľné pracovné miesta, ich počet a charakteristiku. 

(6) Príslušný úrad na vydanie potvrdenia o možnosti obsadenia voľného pracovného miesta alebo na udelenie povolenia na zamestnanie je úrad, v ktorého územnom obvode bude štátny príslušník tretej krajiny vykonávať zamestnanie. 

(7) Zamestnávateľ alebo agentúra dočasného zamestnávania nemôže štátneho príslušníka tretej krajiny podľa odseku 1 písm. a) až e) dočasne prideliť na výkon práce k užívateľskému zamestnávateľovi.22da)“. 

Poznámky pod čiarou k odkazom 22a, 22b, 22c, 22ca, 22d a 22da znejú: 
„22a) § 37 zákona č. 404/2011 Z. z. v znení zákona č. .../2013 Z. z. 
22b) § 23 ods. 1 zákona č. 404/2011 Z. z. v znení zákona č. .../2013 Z. z. 
22c) § 23 ods. 2 zákona č. 404/2011 Z. z. v znení zákona č. .../2013 Z. z. 
22ca) § 23 ods. 5 zákona č. 404/2011 Z. z. v znení zákona č. .../2013 Z. z. 
22d) § 27 zákona č. 404/2011 Z. z. 
22da) § 58 zákona č. 311/2011 Z. z. v znení neskorších predpisov.“.“. 

Vzhľadom na uvedené je potrebné vypustiť novelizačné body 17. až 20. a príslušné novelizačné body prečíslovať. Súčasne odporúčam spojiť úpravu § 21 a § 21a do jedného novelizačného bodu. 

Odôvodnenie: Legislatívno-technická úprava. 

 	O 	A 	 	
MPSVR SR 	K čl. II bod 21 
V čl. II bode 21 v navrhovanom ustanovení § 21a odporúčam znenie odseku 3 upraviť nasledovne: 
„(3) Ústredie vydá potvrdenie o možnosti obsadenia voľného pracovného miesta, ktoré zodpovedá vysokokvalifikovanému zamestnaniu, ktoré obsahuje súhlas s jeho obsadením, ak voľné pracovné miesto nie je možné obsadiť uchádzačom o zamestnanie vedeným v evidencii uchádzačov o zamestnanie a ak doklad podľa odseku 2 písm. b) zodpovedá požiadavkám 
na výkon vysokokvalifikovaného zamestnania uvedeného v pracovnej zmluve alebo v prísľube zamestnávateľa. Pri vydávaní potvrdenia o možnosti obsadenia voľného pracovného miesta, ktoré zodpovedá vysokokvalifikovanému zamestnaniu, ústredie prihliada na situáciu na trhu práce.“. 
Odôvodnenie: Ústredie práce, sociálnych vecí a rodiny pri vydávaní potvrdenia o možnosti obsadenia voľného pracovného miesta, ktoré zodpovedá vysokokvalifikovanému zamestnaniu, skúma, či voľné pracovné miesto nie je možné obsadiť uchádzačom o zamestnanie t. j. až potom, čo z evidenčných a štatistických údajov ústredia vyplýva, že voľné pracovné miesto nie je možné obsadiť uchádzačom o zamestnanie, ktorý už je vedený 
v evidencii uchádzačov o zamestnanie (napr. z dôvodu nedostatku uchádzačov s vhodnými kvalifikačnými predpokladmi v evidencii) vydá súhlasné potvrdenie o možnosti obsadenia voľného pracovného miesta, ktoré zodpovedá vysokokvalifikovanému zamestnaniu. 

 	O 	A 	 	
MPSVR SR 	K čl. II bod 21 
V čl. II. bode 21 odporúčam v poznámke pod čiarou k odkazu 22h upraviť číslo zákona nasledovne: „404/2011“. 
Odôvodnenie: Legislatívno-technická úprava. 
 	O 	A 	 	
MPSVR SR 	K čl. II bod 22 
V čl. II. bode 22 odporúčam v navrhovanom ustanovení § 21b ods. 2 písm. c) na konci vložiť čiarku. 
Odôvodnenie: Legislatívno-technická úprava. 
 	O 	A 	 	
MPSVR SR 	K čl. II bod 22 
V čl. II bode 22 v navrhovanom ustanovení § 21b odporúčam znenie odseku 3 upraviť nasledovne: 
„(3) Úrad vydá potvrdenie o možnosti obsadenia voľného pracovného miesta, ktoré obsahuje súhlas s jeho obsadením, ak voľné pracovné miesto nie je možné obsadiť uchádzačom o zamestnanie vedeným v evidencii uchádzačov o zamestnanie príslušného úradu. 
Pri vydávaní potvrdenia o možnosti obsadenia voľného pracovného miesta úrad prihliada 
na situáciu na trhu práce.“. 
Odôvodnenie: Úrad pri vydávaní potvrdenia o možnosti obsadenia voľného pracovného miesta skúma, či voľné pracovné miesto nie je možné obsadiť uchádzačom o zamestnanie t. j. až potom, čo z evidenčných a štatistických údajov úradu vyplýva, že voľné pracovné miesto nie je možné obsadiť uchádzačom o zamestnanie, ktorý už je vedený v evidencii uchádzačov o zamestnanie (napr. z dôvodu nedostatku uchádzačov s vhodnými kvalifikačnými predpokladmi v evidencii) vydá súhlasné potvrdenie o možnosti obsadenia voľného pracovného miesta. 
 	O 	A 	 	
MPSVR SR 	K čl. II bod 22 
V čl. II bode 22 odporúčam v poznámke pod čiarou k odkazu 22i vypustiť jednu paragrafovú značku. 
Odôvodnenie: Legislatívno-technická úprava. 
 	O 	A 	 	
MPSVR SR 	K čl. II bod 23  
V čl. II bode 23 v navrhovanom ustanovení § 22 ods. 2 odporúčam doplniť písmeno d), ktoré znie: 
„d) doklad preukazujúci priznané postavenie osoby s dlhodobým pobytom v členskom štáte Európskej únie, ak ide o štátneho príslušníka tretej krajiny podľa odseku 6 písm. d).“. 
Odôvodnenie: Z dôvodu zosúladenia s navrhovaným ustanovením § 22 ods. 6, kde sa uvádza skupina štátnych príslušníkov tretích krajín, u ktorých sa vyžaduje povolenie na zamestnanie. 
 	O 	A 	 	
MPSVR SR 	K čl. II bod 23 
V čl. II bode 23 v navrhovanom ustanovení § 22 ods. 6 písm. c) odporúčam nad slovom „rodiny“ vypustiť odkaz 22d. 
Odôvodnenie: Z dôvodu nadbytočnosti. 

 	O 	A 	 	
MPSVR SR 	K čl. II bod 23 
V čl. II bode 23 v navrhovanom ustanovení § 22 ods. 6 písm. c) odporúčam za slová „pobyt na účel zlúčenia rodiny“ vložiť čiarku. 
Odôvodnenie: Legislatívno-technická úprava. 

 	O 	A 	 	
MPSVR SR 	K čl. II bod 23 
V čl. II bode 23 v navrhovanom ustanovení § 22 ods. 6 písm. d) odporúčam za slová „Európskej únie“ vložiť čiarku. 
Odôvodnenie: Legislatívno-technická úprava. 
 	O 	A 	 	
MPSVR SR 	K čl. II bod 23 
V čl. II bode 23 v navrhovanom ustanovení § 22 ods. 7 písm. d) odporúčam za slová „učiteľ, výskumný“ vložiť slovo „pracovník“. 
Odôvodnenie: Legislatívno-technická úprava. 
 	O 	A 	 	
MPSVR SR 	K čl. II bod 23  
V čl. II bode 23 v navrhovanom ustanovení § 22 odporúčam znenie odseku 8 upraviť nasledovne: 
„(8) Úrad udelí povolenie na zamestnanie štátnemu príslušníkovi tretej krajiny, ktorý je v pracovnom pomere so zamestnávateľom, ktorý má sídlo alebo sídlo organizačnej zložky s pracovnoprávnou subjektivitou mimo územia Slovenskej republiky a ktorý ho vysiela 
na základe zmluvy uzatvorenej s právnickou osobou alebo fyzickou osobou vykonávať prácu na území Slovenskej republiky, na základe odsúhlasenia počtov a profesií vyslaných zamestnancov a obdobia ich vyslania s právnickou osobou alebo fyzickou osobou, ku ktorej bude štátny príslušník tretej krajiny vyslaný vykonávať prácu.“. 
Odôvodnenie: Úrad udelí povolenie na zamestnanie po odsúhlasení konkrétnych počtov a profesii vyslaných zamestnancov a presného obdobia ich vyslania. 
 	O 	A 	 	
MPSVR SR 	K čl. II bod 23 
V čl. II bode 23 v navrhovanom ustanovení § 22 ods. 9 odporúčam znenie písmena a) upraviť nasledovne: 
„a) ktorý má udelený trvalý pobyt na území Slovenskej republiky,“. 
Odôvodnenie: Legislatívno-technická úprava. 
 	O 	A 	 	
MPSVR SR 	K čl. II bod 23 
V čl. II bode 23 v navrhovanom ustanovení § 22 ods. 9 odporúčam za písmeno a) vložiť nové písmeno b), ktoré znie: 
„b) ktorý má udelený prechodný pobyt štátneho príslušníka tretej krajiny, ktorý má priznané postavenie osoby s dlhodobým pobytom v členskom štáte Európskej únie,23a) po uplynutí 12 mesiacov od začiatku pobytu na území Slovenskej republiky,“. 

Doterajšie písmená je potrebné preznačiť. 
Odôvodnenie: Legislatívno-technická úprava. 
 	O 	A 	 	
MPSVR SR 	K čl. II bod 23 
V čl. II bode 23 v celom texte navrhovaného ustanovenia § 22 ods. 9 písm. c) odporúčam slová „za týždeň“ nahradiť slovami „týždenne“. 
Odôvodnenie: Legislatívno-technická úprava. 
 	O 	A 	 	
MPSVR SR 	K čl. II bod 23 
V čl. II bode 23 v navrhovanom ustanovení § 22 ods. 9 písm. j) druhom bode odporúčam 
na konci pripojiť slovo „alebo“. 
Odôvodnenie: Legislatívno-technická úprava. 

 	O 	A 	 	
MPSVR SR 	K čl. II bod 23 
V čl. II bode 23 v navrhovanom ustanovení § 22 ods. 9 písm. t) odporúčam za slovo „zabezpečuje“ vložiť slová „na základe obchodnej zmluvy“ a za slovom „montáž“ vypustiť slová „na základe obchodnej zmluvy“. 
Odôvodnenie: Legislatívno-technická úprava. 

 	O 	A 	 	
MPSVR SR 	K čl. II bod 23 
V čl. II bode 23 odporúčam preformulovať poznámku pod čiarou k odkazu 28a nasledovne: 
„28a) Zákon č. 131/2002 Z. z. v znení neskorších predpisov. 
Zákon č. 245/2008 Z. z. v znení neskorších predpisov. 
Zákon č. 184/2009 Z. z. o odbornom vzdelávaní a príprave a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení zákona č. 324/2012 Z. z.“. 
Odôvodnenie: Legislatívno-technická úprava. 
 	O 	A 	 	
MPSVR SR 	K čl. II bod 24 
V čl. II bode 24 v navrhovanom ustanovení § 23 ods. 1 odporúčam znenie písmena d) upraviť nasledovne: 
„d) zamietnutím žiadosti o udelenie prechodného pobytu na účel zamestnania, zánikom prechodného pobytu na účel zamestnania alebo uplynutím 90 dní od udelenia povolenia 
na zamestnanie, ak štátny príslušník tretej krajiny v uvedenej lehote nepodá žiadosť 
o udelenie prechodného pobytu na účel zamestnania,“. 
Odôvodnenie: Je potrebné doplniť zánik platnosti povolenia na zamestnanie aj z dôvodu, ak si štátny príslušník tretej krajiny nepožiada v stanovenej lehote o prechodný pobyt na účel zamestnania. 
 	O 	A 	 	
MPSVR SR 	K čl. II  
V čl. II odporúčam za novelizačný bod 24 vložiť nový novelizačný bod 25, ktorý znie: 
„25. V § 23 sa odsek 1 dopĺňa písmenom g), ktoré znie: 
„g) zamietnutím žiadosti o udelenie prechodného pobytu štátneho príslušníka tretej krajiny, ktorý má priznané postavenie osoby s dlhodobým pobytom v členskom štáte Európskej únie, zánikom prechodného pobytu štátneho príslušníka tretej krajiny, ktorý má priznané postavenie osoby s dlhodobým pobytom v členskom štáte Európskej únie, alebo uplynutím 90 dní 
od udelenia povolenia na zamestnanie, ak štátny príslušník tretej krajiny v uvedenej lehote nepodá žiadosť o udelenie prechodného pobytu štátneho príslušníka tretej krajiny, ktorý má priznané postavenie osoby s dlhodobým pobytom v členskom štáte Európskej únie.“.“. 

V nadväznosti na uvedené je potrebné prečíslovať príslušné novelizačné body. 

Odôvodnenie: Z dôvodu zosúladenia s navrhovaným ustanovením § 22 (čl. II bod 23), kde sa uvádza skupina štátnych príslušníkov tretích krajín, u ktorých sa vyžaduje povolenie 
na zamestnanie. 
 	O 	A 	 	
MPSVR SR 	K čl. II bod 30 
V čl. II bode 30 v navrhovanom ustanovení § 23a ods. 2 prvej vete odporúčam slová „únie a jeho rodinných príslušníkov a o nástupe do zamestnania a skončení zamestnania“ nahradiť slovami „únie, jeho rodinných príslušníkov a“. 
Odôvodnenie: Legislatívno-technická úprava. 
 	O 	A 	 	
MPSVR SR 	K čl. II bod 30 
V čl. II bode 30 v navrhovanom § 23a odporúčam slová „Poznámka pod čiarou k odkazu 29 znie:“ nahradiť slovami „Poznámky pod čiarou k odkazom 29 a 30 znejú:“ a za poznámku pod čiarou k odkazu 29 doplniť poznámku pod čiarou k odkazu 30, ktorá znie: 
„30) Napríklad zákon č. 311/2001 Z. z. v znení neskorších predpisov, zákon č. 124/2006 Z. z. o bezpečnosti a ochrane zdravia pri práci a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov.“. 
Odôvodnenie: Legislatívno-technická úprava. 
 	O 	A 	 	
MPSVR SR 	K čl. II nad rámec návrhu  
V čl. II odporúčam za novelizačný bod 30 vložiť nový novelizačný bod 31, ktorý znie: 
„31. V § 24 ods. 1 a v § 24 ods. 2 sa slová „článkov 1 a 6 nariadenia rady (EHS) o slobodnom pohybe pracovníkov v rámci spoločenstva“ nahrádzajú slovami „osobitného predpisu30a)“. 

Poznámka pod čiarou k odkazu 30a znie: 
„30a) Čl. 1 a 6 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 492/2011 z 5. apríla 2011 o slobode pohybu pracovníkov v rámci Únie (Ú. v. EÚ L 141, 27.5.2011).“. 

V nadväznosti na uvedené odporúčam prečíslovať príslušné novelizačné body. 
Odôvodnenie: Z dôvodu zosúladenia s Nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 
č. 492/2011 (z 5. apríla 2011) o slobode pohybu pracovníkov v rámci Únie. 

 	O 	A 	 	
MPSVR SR 	K čl. II nad rámec návrhu  
V čl. II odporúčam za novelizačný bod 35 vložiť nový novelizačný bod 36, ktorý znie: 
„36. V § 44 ods. 5 sa odkaz „45b)“ nahrádza odkazom „30)“. 
Poznámka pod čiarou k odkazu 45b sa vypúšťa.“. 

Vzhľadom na uvedené je potrebné prečíslovať príslušné novelizačné body. 

Odôvodnenie: Legislatívno-technická úprava. 
 	O 	A 	 	
MPSVR SR 	K čl. II bod 40 
V čl. II bode 40 v navrhovanom ustanovení § 72u odporúčam za odsek 5 vložiť nový odsek 6, ktorý znie: 
„(6) Povolenie na zamestnanie sa nevyžaduje u štátneho príslušníka tretej krajiny, ktorý je k 30. novembru 2013 zamestnaný na území Slovenskej republiky podľa predpisov účinných do 30. novembra 2013, má priznané postavenie osoby s dlhodobým pobytom v členskom štáte Európskej únie a jeho nepretržitý pobyt na území Slovenskej republiky nepresiahol 12 mesiacov, a to do skončenia tohto pracovnoprávneho vzťahu.“. 

Doterajší odsek 6 sa označuje ako odsek 7. 

Odôvodnenie: Prechodné ustanovenia pre štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí majú priznané postavenie osôb s dlhodobým pobytom v členskom štáte Európskej únie. 
 	O 	A 	 	
MPSVR SR 	K čl. II bod 40 
V čl. II bode 40 v navrhovanom ustanovení § 72u odporúčam novooznačený odsek 7 preformulovať nasledovne: 
„(7) Na účely § 22 ods. 8 v znení účinnom od 1. decembra 2013 sa za zmluvu, na základe ktorej je štátny príslušník tretej krajiny vyslaný vykonávať prácu na území Slovenskej republiky, považuje aj dodatok k tejto zmluve uzatvorenej pred 1. decembrom 2013, ktorý upravuje počty a profesie vyslaných zamestnancov a obdobie ich vyslania, uzatvorený po 1. decembri 2013.“. 
Odôvodnenie: Prechodné ustanovenia potrebné v súvislosti s úpravou v § 22 ods. 8 zákona 
č. 5/2004 Z. z. o službách zamestnanosti a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov (čl. II. bod 23). 
 	O 	A 	 	
MPSVR SR 	K čl. II bod 40  
V čl. II bode 40 v navrhovanom ustanovení § 72u odporúčam doplniť nové odseky 8 a 9, ktoré znejú: 
„(8) Úrad posúdi žiadosť o predĺženie povolenia na zamestnanie podanú 
pred 1. decembrom 2013 podľa predpisov účinných do 30. novembra 2013; tým nie je dotknuté ustanovenie odseku 9. Predĺženie povolenia na zamestnanie vydané na základe žiadosti podľa prvej vety sa na účely § 21b považuje za potvrdenie o možnosti obsadenia voľného pracovného miesta, ktoré obsahuje súhlas s jeho obsadením. 

(9) Do celkovej doby povolenia na zamestnanie podľa § 23 ods. 4 druhej vety v znení účinnom od 1. decembra 2013 sa započítava aj doba povolenia na zamestnanie pred 
1. decembrom 2013.“. 

Odôvodnenie: Prechodné ustanovenia potrebné v súvislosti s navrhovanou úpravou § 22 
ods. 4 zákona č. 5/2004 Z. z. o službách zamestnanosti a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov (čl. II bod 23) . 

 	O 	A 	 	
MPSVR SR 	K čl. II bod 41 
V čl. II bode 41 odporúčam úvodnú vetu preformulovať nasledovne: „Príloha č. 4 sa dopĺňa desiatym bodom až dvanástym bodom, ktoré znejú:“ a následne za desiaty bod vložiť nový jedenásty bod, ktorý znie: 
„11. Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2011/95/EÚ z 13. decembra 2011 o normách pre oprávnenie štátnych príslušníkov tretej krajiny alebo osôb bez štátneho občianstva mať postavenie medzinárodnej ochrany, o jednotnom postavení utečencov alebo osôb oprávnených na doplnkovú ochranu a o obsahu poskytovanej ochrany (prepracované znenie) (Ú. v. EÚ L 337, 20.12.2011).“. 
Doterajší jedenásty bod sa označuje ako dvanásty bod. 

Odôvodnenie: Legislatívno-technická úprava. 
 	O 	A 	 	
MPSVR SR 	K čl. III bod 2 
V čl. III bode 2 v navrhovanom ustanovení § 23 ods. 2 odporúčam vypustiť slová „uvedenému v osobitnom predpise“. 
Odôvodnenie: 
Z dôvodu nadbytočnosti. 
 	O 	A 	 	
MPSVR SR 	K čl. III body 33 a 39 
V čl. III. bode 33 v navrhovanom ustanovení § 41 ods. 3 poslednej vete a v čl. III bode 39 v navrhovanom ustanovení § 73 ods. 17 poslednej vete odporúčam za slovo „obsadením“ vložiť slovo „voľného“. 
Odôvodnenie: 
Z dôvodu zosúladenia s navrhovanými ustanoveniami v článku II, ktorým sa novelizuje zákon č. 5/2004 Z. z. o službách zamestnanosti a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov. 

 	O 	A 	 	
MPSVR SR 	K čl. III bod 36 
V čl. III bode 36 v navrhovanom ustanovení § 73 ods. 3 odporúčam za slová „oprávnenie pracovať“ vložiť slová „podľa platných právnych predpisov“. 
Odôvodnenie: 
Štátny príslušník tretej krajiny, ktorému bol udelený prechodný pobyt podľa § 24, § 25, § 26, § 27, § 29 alebo § 30 zákona č. 404/2011 Z. z. o pobyte cudzincov a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov môže vstupovať do pracovnoprávneho vzťahu len v rozsahu a za podmienok ustanovených v zákone č. 5/2004 Z. z. o službách zamestnanosti a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov. 

 	O 	N 	Navrhovaná úprava nekorešponduje s čl. 7 smernice č. 2011/98/EÚ a nie je možné previesť ju ani technicky z dôvodu nedostatku miesta na doklade o pobyte.  	
MŠVVaŠ SR 	Čl. I bod 21. 
V Čl. I bod 21. odporúčame v v úvodnej vete za slovo ,,§17a“ vložiť slová ,,ods.1“. 
Odôvodnenie: § 17a sa člení na odseky, legislatívno-technická pripomienka. 
 	O 	A 	 	
MŠVVaŠ SR 	Čl. I bod 23. 
V Čl. I bod 23. odporúčame v úvodnej vete slová ,,ods.7“ nahradiť slovami ,,ods. 6“. 
Odôvodnenie: Slovo "bezprávie“ je uvedené v odseku 6 predmetného paragrafu, nie v odseku 7. Oprava zrejmej nesprávnosti. 
 	O 	N 	v § 19a sa vložil nový odsek 5 a pôvodný odsek 6 sa označil ako odsek 7. 	
MŠVVaŠ SR 	Čl. II bod 15. 
V Čl. II bod 15. treba bodku za slovom "mesiaca" nahradiť čiarkou. 
Odôvodnenie: jazyková pripomienka. 
 	O 	N 	Písmeno f) je posledným písmenom v § 13 ods. 3. 	
MŠVVaŠ SR 	Čl. II bod 19. 
V Čl. II bod 19. odporúčame zmeniť znenie uvádzacej vety nasledovne: 
"§ 21 sa dopĺňa odsekom 7, ktorý znie:“. 
Odôvodnenie: bod 30. legislatívno-technických pokynov, legislatívno-technická pripomienka. 	O 	N 	Navrhnuté legislatívno-technické riešenie je správne. 	
MŠVVaŠ SR 	K čl. III bod 8  
V čl. III bode 8 v navrhovanom ustanovení § 32 ods. 5 písm. b) odporúčam vypustiť slová „a 2“. 

Odôvodnenie: 
Preukazovanie účelu pobytu pri udeľovaní pobytu podľa § 23 ods. 2 rieši § 32 ods. 5 písm. c). 
 	O 	A 	 	
MŠVVaŠ SR 	K čl. III bod 16  
V čl. III. bode 16 v navrhovanom ustanovení § 3 ods. 10 prvej vete odporúčam slovo „prechodeného“ nahradiť slovom „prechodného“. 

Odôvodnenie: 
Legislatívno-technická zmena. 
 	O 	A 	 	
MŠVVaŠ SR 	K čl. III bod 26  
V čl. III bode 26 v navrhovanom znení poznámky pod čiarou 62 odporúčame vypustiť slová „znení zákona“ a slová "560/2008 Z. z." nahradiť slovami "81/2013 Z. z." 
V citácii uvedenej poznámky je potrebné doplniť aj "§ 106 zákona č. 131/2002 Z. z. v znení neskorších predpisov.". 
Zároveň je potrebné zmenu citácie poznámky k odkazu 62) uviesť v novelizačnom bode 8., kde je uvedená prvýkrát. 

Odôvodnenie: 
Legislatívno-technická zmena. 
 	O 	A 	 	
MŠVVaŠ SR 	K čl. III bod 44 
V čl. III. bode 44 v navrhovanom ustanovení § 88 ods. 4 odporúčam poslednú vetu nahradiť vetou: „Štátny príslušník tretej krajiny je zaistený dňom vydania rozhodnutia o zaistení.“. 

Odôvodnenie: 
Navrhované znenie rieši prípadné problémy s neskorším začiatkom zaistenia v prípadoch ak má štátny príslušník tretej krajiny v konaní zvoleného zástupcu a ten z rôznych dôvodov nie je prítomný. Nakoľko je v prípade zvoleného zástupcu správny orgán povinný doručiť rozhodnutie tomuto zástupcovi, v praxi môžu nastať prípady, kedy by síce bolo štátnemu príslušníkovi tretej krajiny vydané rozhodnutie o zaistení, ale toto by nebolo vykonateľné, nakoľko by ešte nebolo doručené zvolenému zástupcovi. Následne by hrozilo, že takýto štátny príslušník tretej krajiny ujde alebo sa bude skrývať a tým sa zmarí dôvod vydania rozhodnutia o zaistení. 
 	O 	A 	 	
MŠVVaŠ SR 	K čl. III - nad rámec návrhu zákona 
Nad rámec predloženého návrhu zákona navrhujeme v čl. III pripojiť nové novelizačné body 43 a 44, ktoré znejú: 
„ 43. V § 86 sa vypúšťa odsek 1. 
Doterajšie odseky 2 a 3 sa označujú ako 1 a 2. 

44. V § 86 odsek 2 sa slová „odsekov 1 a 2“ nahrádzajú slovami „odseku 1“.“. 

Doterajšie novelizačné body 43 až 59 sa označujú ako 45 až 61. 
Zároveň je potrebné doplniť aj osobitnú časť dôvodovej správy k návrhu zákona. 

Odôvodnenie: 
Súčasné znenie § 86 ods. 1 zákona č. 404/2011 Z. z. o pobyte cudzincov zaviedol do aplikačnej praxe osobitný postup, kedy o právoplatne uloženej sankcii zákazu vstupu rozhoduje iný orgán ako ten, ktorý o uložení sankcie rozhodol v prvom stupni alebo ten, ktorý je odvolacím orgánom. Z dôvodu toho, že sa nejedná ani o preskúmanie rozhodnutia mimoriadnymi opravnými prostriedkami a vzhľadom na veľmi všeobecne definované podmienky vyhovenia žiadosti o zrušenie zákazu vstupu navrhujeme uvedené ustanovenie vypustiť. 
 	O 	N 	Zákonné ustanovenie je transpozíciou čl. 11 ods. 3 smernica Európskeho parlamentu a Rady 2008/115/ES o spoločných normách a postupoch členských štátov na účely návratu štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí sa neoprávnene zdržiavajú na ich území, preto nie je možné jeho vypustenie zo zákona. V týchto prípadoch nejde o preskúmavanie pôvodného rozhodnutia ale sa rozhoduje o povolení vstupu cudzinca na územie SR po splnení podmienok. 
 	
MŠVVaŠ SR 	K tabuľke zhody k smernici 2011/95/EÚ - k čl. 28 ods. 2 
1. V stĺpci "Poznámky" žiadame upraviť slová "MZ SR" na slová "MŠVVaŠ SR". 

2. Upozorňujeme, že v priebehu legislatívneho procesu návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 293/2007 Z. z. o uznávaní odborných kvalifikácií v znení neskorších predpisov a ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákony, došlo na základe pripomienok v MPK, ako aj pripomienok vznesených na LRV k drobným úpravám § 24a a na rokovanie vlády SR bude predložené nové znenie. Odporúčame toto nové znenie premietnuť do predmetnej tabuľky zhody k čl. 28 ods. 2.  	O 	A 	 	
MŠVVaŠ SR 	K Čl. I bod 43, § 46a ods. 4 
Z dôvodu zrozumiteľnosti textu odporúčame uviesť odkaz na osobitný predpis v poznámke pod čiarou. 
Poznámky pod čiarou za § 46a odporúčame uviesť až na konci predmetného novelizačného bodu. 	O 	A 	 	
MŠVVaŠ SR 	K tabuľke zhody k smernici 2011/98/EÚ k čl. 12 ods. 1 písm. c) 
K tabuľke zhody k smrnici 2011/98/EÚ k čl. 12 ods. 1 písm. c) žiadame okrem uvedeného § 3 písm. c) a d) zákona č. 245/2008 Z. z. doplniť nasledovné: 
§ 2 písm. c), d) a r) zákona č. 245/2008 Z. z. v znení: "Na účely tohto zákona sa rozumie 
c) žiakom fyzická osoba, ktorá sa zúčastňuje na výchovno-vzdelávacom procese v základnej škole, strednej škole, v škole pre deti a žiakov so špeciálnymi výchovno-vzdelávacími potrebami a základnej umeleckej škole 
d) uchádzačom fyzická osoba, ktorá má záujem o výchovu a vzdelávanie v škole alebo v školskom zariadení podľa tohto zákona, 
r) poslucháčom fyzická osoba, ktorá sa zúčastňuje vzdelávania v jazykovej škole,". 

a § 55 ods. 1 a 2 zákona č. 131/2002 Z. z. o vysokých školách a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov v znení: 
"(1) Každý má právo študovať na vysokej škole zvolený študijný program, ak splní základné podmienky prijatia na štúdium podľa § 56, ďalšie podmienky určené vysokou školou poskytujúcou zvolený študijný program podľa § 57 ods. 1, podmienky určené v dohode podľa § 54a ods. 2 a podmienky podľa § 58a ods. 4. 
(2) Práva ustanovené týmto zákonom sa zaručujú rovnako všetkým uchádzačom a študentom v súlade so zásadou rovnakého zaobchádzania vo vzdelaní ustanovenou osobitným zákonom. 35a)V súlade so zásadou rovnakého zaobchádzania sa zakazuje diskriminácia aj z dôvodu veku, pohlavia, sexuálnej orientácie, manželského stavu a rodinného stavu, rasy, farby pleti, zdravotného postihnutia, jazyka, politického alebo iného zmýšľania, príslušnosti k národnostnej menšine, náboženského vyznania alebo viery, odborovej činnosti, národného alebo sociálneho pôvodu, majetku, rodu alebo iného postavenia.". 
 	O 	A 	 	
MŠVVaŠ SR 	K tabuľke zhody k smernici 2011/98/EÚ k čl. 12 ods. 1 písm. d) 
K tabuľke zhody k smernici 2011/98/EÚ k čl. 12 ods. 1 písm. d) žiadame okrem uvedeného § 1 ods. 2 zákona č. 293/2007 Z. z. doplniť nasledovné: 
"§ 106 zákona č. 131/2002 Z. z. o vysokých školách a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov: 
§ 106 Uznávanie dokladov o vzdelaní na akademické účely 
(1) Uznávanie dokladov o vzdelaní vydaných vysokou školou so sídlom mimo územia Slovenskej republiky alebo iným na to oprávneným orgánom podľa právnych predpisov príslušného štátu je postup, v rámci ktorého sa posudzuje, či podmienky na vydanie dokladu o vzdelaní, ktorý sa má uznať, sú rovnocenné s podmienkami na vydanie dokladov o vzdelaní podľa tohto zákona. Na uznávanie dokladov o vzdelaní ako dokladov o odbornej kvalifikácii na účely výkonu povolania sa vzťahuje osobitný predpis.34) 
(2) O uznaní dokladov o vzdelaní rozhoduje 
a) vysoká škola v Slovenskej republike uskutočňujúca študijné programy v rovnakých alebo príbuzných študijných odboroch, ako sú uvedené na predloženom doklade o vzdelaní; ak sa obsah absolvovaného štúdia zhoduje iba čiastočne, môže vysoká škola žiadateľovi o uznanie predpísať vykonanie doplňujúcich skúšok, prípadne aj dopracovanie a obhajobu bakalárskej, diplomovej alebo dizertačnej práce; vysoká škola rozhodne o uznaní dokladu o vzdelaní podľa odseku 1 automaticky, ak je medzi príslušným štátom a Slovenskou republikou uzatvorená medzinárodná dohoda o vzájomnom uznávaní a rovnocennosti dokladov o vzdelaní a doklady podľa odseku 1 sú jej súčasťou, 
b) ministerstvo, ak v Slovenskej republike nie je vysoká škola, ktorá uskutočňuje študijné programy v rovnakých alebo príbuzných študijných odboroch, ako sú uvedené v predloženom doklade.". 
 	O 	A 	 	
MŠVVaŠ SR 	K čl. II bod 21, § 21a ods. 2 písm. b)  
V § 21a ods. 2 písm. b) sa uvádza, že prílohou žiadosti je kópia dokladu o uznaní vykonávania viac ako päťročnej odbornej praxe v príslušnej oblasti, ktorá je na úrovni porovnateľnej s vysokoškolským vzdelaním, s odkazom na zákon č. 568/2009 Z. z. o celoživotnom vzdelávaní a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení zákona č. 315/2012 Z. z. 
S uvedeným zásadne nesúhlasíme. 
Zákon o celoživotnom vzdelávaní sa vzťahuje na prípady, kedy môže uchádzač, ktorý žiada o vykonanie skúšky o verenie odbornej spôsobilosti predložiť aj iné potvrdenie ako je doklad o dosiahnutom stupni vzdelania. V prípade viac ako 5-ročnej praxe zákon o celoživotnom vzdelávaní podľa § 17 ods. 5 písm. b) odkazuje na prax v príslušnom odbore, nie v príslušnej oblasti. Navyše v tomto prípade nemožno hovoriť o oblasti, ktorá je na úrovni porovnateľnej s vysokoškolským vzdelávaním. Podmienka 5-ročnej praxe sa vzťahuje na vykonanie skúšky o na overenie odbornej spôsobilosti, po ktorej uchádzač obdrží osvedčenie o čiastočnej kvalifikácii alebo osvedčenie o úplnej kvalifikácii. Tieto osvedčenia sú predpokladom na získanie živnostenského oprávnenia. Navyše týmito osvedčeniami fyzická osoba získava kvalifikáciu na výkon určitého povolania, nedosahuje stupeň vzdelania. V zákone o celoživotnom vzdelávaní nie sú vytvorené legislatívne predpoklady na porovnávanie úrovne dosiahnutého stupňa vzdelania v prípade získaných osvedčení o čiastočnej kvalifikácii alebo osvedčenia o úplnej kvalifikácii s dokladmi o vysokoškolskom vzdelaní, keďže týmito osvedčeniami sa nezískava stupeň vzdelania. 
Zákon o celoživotnom vzdelávaní neumožňuje výkon povolania na základe päťročnej praxe, ale predpokladá ju v súlade s princípmi neformálneho vzdelávania ako jednu z možností na výkon skúšky na overenie odbornej spôsobilosti. 
 	Z 	A 	 	
MŠVVaŠ SR 	K Čl. II bodu 21, § 21a ods. 2 písm. b) 
V poznámke pod čiarou k odkazu 22f) je potrebné na konci citácie zákona č. 293/2007 Z. z. doplniť slová "v znení zákona č. 81/2013 Z. z.", vzhľadom na to, že ustanovenie § 24 bolo už novelizované týmto zákonom. 	O 	A 	 	
MŠVVaŠ SR 	K Čl. II bod 23, § 22 ods. 9 písm. j) prvý bod. 
Zákon č. 131/2002 Z. z. nedefinuje a ani nepoužíva pojem akademický zamestnanec vysokej školy. Podľa § 74 ods. 1 zákona o vysokých školách na vysokých školách ako zamestnanci pôsobia vysokoškolskí učitelia, výskumní pracovníci, umeleckí pracovníci a ostatní zamestnanci. 
Z uvedeného dôvodu odporúčame zosúladiť používanú terminológiu. 	O 	A 	Ustanovenie bolo upravené vložením slov „vysokoškolský učiteľ“.  	
MŠVVaŠ SR 	K Čl. II bod 23, § 22 ods. 9 písm. o) 
V poznámke pod čiarou k odkazu 28a) je potrebné vypustiť citáciu zákona č. 184/2009 Z. z. o odbornom vzdelávaní a príprave o o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení zákona č. 324/2012 Z. z. Sústava škôl a školských zariadení je upravená v zákone č. 245/2008 Z. z. o výchove a vzdelávaní (školský zákon) a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov. Zákon č. 184/2009 Z. z. upravuje podporné mechanizmy a koordináciu odborného vzdelávania a prípravy. 	O 	ČA 	Ustanovenie bolo formulačne upravené. 	
MŠVVaŠ SR 	K Čl. III body 24, 26 a 31 
V bode 26 § 38 ods. 5 sa uvádza, že prílohou žiadosti o vydanie modrej karty je doklad o uznaní vykonávania viac ako päťročnej odbornej praxe v príslušnej oblasti, ktorá je na úrovni porovnateľnej s vysokoškolským vzdelaním, s odkazom na zákon č. 568/2009 Z. z. o celoživotnom vzdelávaní a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení zákona č. 315/2012 Z. z. 
S uvedeným zásadne nesúhlasíme. 
Zákon o celoživotnom vzdelávaní sa vzťahuje na prípady, kedy môže uchádzač, ktorý žiada o vykonanie skúšky o verenie odbornej spôsobilosti predložiť aj iné potvrdenie ako je doklad o dosiahnutom stupni vzdelania. V prípade viac ako 5-ročnej praxe zákon o celoživotnom vzdelávaní podľa § 17 ods. 5 písm. b) odkazuje na prax v príslušnom odbore, nie v príslušnej oblasti. Navyše v tomto prípade nemožno hovoriť o oblasti, ktorá je na úrovni porovnateľnej s vysokoškolským vzdelávaním. Podmienka 5-ročnej praxe sa vzťahuje na vykonanie skúšky o na overenie odbornej spôsobilosti, po ktorej uchádzač obdrží osvedčenie o čiastočnej kvalifikácii alebo osvedčenie o úplnej kvalifikácii. Tieto osvedčenia sú predpokladom na získanie živnostenského oprávnenia. Navyše týmito osvedčeniami fyzická osoba získava kvalifikáciu na výkon určitého povolania, nedosahuje stupeň vzdelania. V zákone o celoživotnom vzdelávaní nie sú vytvorené legislatívne predpoklady na porovnávanie úrovne dosiahnutého stupňa vzdelania v prípade získaných osvedčení o čiastočnej kvalifikácii alebo osvedčenia o úplnej kvalifikácii s dokladmi o vysokoškolskom vzdelaní, keďže týmito osvedčeniami sa nezískava stupeň vzdelania. 
Zákon o celoživotnom vzdelávaní neumožňuje výkon povolania na základe päťročnej praxe, ale predpokladá ju v súlade s princípmi neformálneho vzdelávania ako jednu z možností na výkon skúšky na overenie odbornej spôsobilosti. 

Rovnakú pripomienku uplatňujeme k bodom 24 a 31. 	Z 	A 	 	
MZ SR 	čl. I a čl. III 
1. V celom návrhu zákona navrhujeme za slová „pripájajú sa tieto slová“ doplniť dvojbodky, v odkazoch malé zátvorky nahradiť veľkými zátvorkami, pred slovom vrátane vypustiť čiarku. 
2. V čl. I, bode 24 a 47 predložku „pod“ nahradiť predložkou „v“. 
3. V čl. I, bod 35 a 36 odporúčame štylisticky upraviť tak, aby sa všeobecný predpis o správnom konanie vzťahoval na konanie o žiadosti na ubytovanie, nie na ubytovanie. 
4. V čl. I, bode 40 a 42 odporúčame vypustiť slová „v prípade“ a slovo „maloletým“ nahradiť slovom „maloletý“. 
5. V čl. I, bode 43, v § 46a ods. 4 doplniť odkaz na osobitný predpis. 
6. V čl. III, bode 8 odporúčame upraviť predvetie. 
7. V čl. III, bode 24 odporúčame vypustiť zátvorku v poznámke pod čiarou. 
8. V čl. III, bode 35 odporúčame vypustiť označenie „§“ v § 25, § 26, § 27 a § 29. 
9. V čl. III, bode 46, odporúčame v § 88 ods. 1 písm. c) vypustiť slovo „v prípade“, pred slovo „b)“ doplniť slovo „písm.“ 
10. V čl. III, bode 47 odporúčame slová „na prístup k“ doplniť do uvádzacej vety. 
11. V čl. III, bode 59 odporúčame slovo „štrnástym“ nahradiť číslovkou. 
 	O 	ČA 	V čl. I bod 35 a 36- navrhovanú úpravu považujeme za vhodnú, nakoľko v týchto prípadoch nejde o bežné konanie o žiadosti; poskytnutie ubytovania nie je nárokové a nevydáva sa žiadne rozhodnutie o žiadosti. V prípade vyhovenia žiadosti sa podpíše dohoda o ubytovaní.  	
ŠÚ SR 	Čl. I 
K bodu 16 – slová „vkladá spojka „alebo“ a číslica „3““ odporúčame nahradiť slovami „vkladajú slová „alebo ods.3““. 	O 	A 	 	
ŠÚ SR 	Čl. I 
K bodom 24 a 47 – slovo „pod“ odporúčame vypustiť. 	O 	A 	 	
ŠÚ SR 	Čl. I 
K bodu 43 –znenie vo veci poznámok pod čiarou k odkazom 20b a 20c odporúčame zaradiť až za §46c. 	O 	A 	 	
ŠÚ SR 	Čl. I 
K bodu 49 – začiatok znenia odporúčame upraviť „V §53b ods.1 sa...“ a súčasne dávame na zváženie správnosť uvedenia slovného spojenia „Európskych spoločenstiev a Európskej únie;20b“ – pravdepodobne má byť iba „Európskej únie;20b“. 	O 	A 	 	
ŠÚ SR 	Čl. I 
K bodu 54 – v uvádzacej vete odporúčame slová „bodom 5“ nahradiť slovami „piatym bodom“. 	O 	A 	 	
ŠÚ SR 	Čl. II 
K bodu 31 – slová „uvádzacej vete“ odporúčame vypustiť a pred slová „odkaz „35““ odporúčame vložiť slová „nad slovami „uviesť presnú citáciu slovného spojenia““. 	O 	N 	V návrhu zákona je použitá zaužívaná legislatívna technika. 	
ŠÚ SR 	Čl. II 
K bodu 34 - pred slová „odkaz „37““ a „odkaz „38““ odporúčame vložiť slová „nad slovami „uviesť presnú citáciu slovného spojenia““. 	O 	N 	V návrhu zákona je použitá zaužívaná legislatívna technika. 	
ŠÚ SR 	Čl. II 
K bodu 35 - pred slová „odkaz „37““ odporúčame vložiť slová „nad slovami „uviesť presnú citáciu slovného spojenia““. 	O 	N 	V návrhu zákona je použitá zaužívaná legislatívna technika. 	
ŠÚ SR 	Čl. II 
K bodu 36 - pred slová „odkaz „35““ odporúčame vložiť slová „nad slovami „uviesť presnú citáciu slovného spojenia““. 	O 	N 	V návrhu zákona je použitá zaužívaná legislatívna technika. 	
ŠÚ SR 	Čl. II 
K bodom 37 a 39 - pred slová „odkaz „59ab““ odporúčame vložiť slová „nad slovami „uviesť presnú citáciu slovného spojenia““. 	O 	N 	V návrhu zákona je použitá zaužívaná legislatívna technika. 	
ŠÚ SR 	Čl. III 
K bodu 1 – uvádzaciu vetu odporúčame upraviť „V §23 odsek 1 znie:“. 	O 	A 	 	
ŠÚ SR 	Čl. III 
K bodu 8 - uvádzaciu vetu odporúčame upraviť „V §32 ods.5 sa za písmeno a) vkladá nové písmeno b), ktoré znie:“. 	O 	A 	 	
ŠÚ SR 	Čl. III 
K bodu 36 – slová „§24,§25,§26,§27,§29 alebo §30“ odporúčame nahradiť slovami „§24,25,26,27,29 alebo §30“. 	O 	A 	 	
ŠÚ SR 	Čl. III 
K bodu 46 – v §88a ods.1 písm. c) odporúčame slová „§88 ods.1 písm. a) alebo b)“ nahradiť slovami „§88 ods.1 písm. a) alebo písm. b)“ a v §88a ods.3 odporúčame slová „§88 ods.5 a ods.7 až 9“ nahradiť slovami „§88 ods.5 a 7 až 9“. 	O 	A 	 	
ŠÚ SR 	Čl. III 
K bodu 59 – v uvádzacej vete odporúčame slová „štrnástym bodom“ nahradiť slovami „bodom 15“. 	O 	A 	 	
OAP SVL ÚV SR 	K predkladacej správe a dôvodovej správe 
V poslednom odseku predkladacej správy a v poslednom odseku všeobecnej časti dôvodovej správy žiadame vypustiť slová „právom Európskych spoločenstiev a“. 
 	O 	A 	 	
OAP SVL ÚV SR 	K čl. I bod 21 
V novelizačnom bode 21 odporúčame spresniť, že navrhovaná zmena sa týka § 17a ods. 1 zákona č. 480/2002 Z. z. 
 	O 	A 	 	
OAP SVL ÚV SR 	K čl. I bod 43 
V poznámke pod čiarou k odkazu 20b žiadame v súlade s bodom 11 prílohy č. 3 k Legislatívnym pravidlám vlády Slovenskej republiky ako publikačný zdroj nariadenia (ES) č. 1560/2003 uviesť nasledovné: „(Mimoriadne vydanie Ú. v. EÚ, kap. 19/zv. 6)“. 
 	O 	A 	 	
OAP SVL ÚV SR 	K čl. I bod 49 
V novelizačnom bode 49 žiadame za slovami „nahrádzajú slovami“ vypustiť slová „Európskych spoločenstiev a“. 
Vzhľadom na nahradenie slov „Európskych spoločenstiev22a)“ je potrebné v zákone č. 480/2002 Z. z. vypustiť aj poznámku pod čiarou k odkazu 22a. 
 	O 	A 	 	
OAP SVL ÚV SR 	K čl. I bod 54 
Vzhľadom na skutočnosť, že preberaná smernica 2011/95/EÚ zrušuje smernicu 2004/83/ES, navrhujeme smernicu 2004/83/ES vypustiť z transpozičnej prílohy k zákonu č. 480/2002 Z. z. 
 	O 	A 	 	
OAP SVL ÚV SR 	K čl. II body 16 a 30 
Podľa navrhovaného § 21 ods. 2 zákona č. 5/2004 Z. z. štátny príslušník tretej krajiny podľa odseku 1 písm. a) až e) tohto paragrafu môže byť zamestnaný len v pracovnom pomere. Navrhované znenie § 23a ods. 2 zákona č. 5/2004 Z. z. však predpokladá možnosť zamestnávať štátnych príslušníkov tretej krajiny aj na základe dohody o práci vykonávanej mimo pracovného pomeru. Uvedené je potrebné zosúladiť. 
Súčasne upozorňujeme, že tak smernica 2011/98/EÚ ako aj iné relevantné smernice (napr. 2003/86/ES, 2004/114/ES) používajú všeobecný pojem zamestnanie a neobmedzujú ho iba na zamestnanie majúce charakter pracovného pomeru. Odporúčame preto neobmedzovať možnosť zamestnania štátnych príslušníkov tretích krajín iba na zamestnanie v pracovnom pomere. 
 	O 	ČA 	Ustanovenie § 23a ods. 2 bolo preformulované tak, aby bolo zrejmé, že dohoda o prácach vykonávaných mimo pracovného pomeru sa prikladá iba v prípade, že ide o štátneho príslušníka tretej krajiny, ktorý nepotrebuje povolenie na zamestnanie. 	
OAP SVL ÚV SR 	K čl. II bod 41 
Novelizačným bodom 41 sa do transpozičnej prílohy zákona č. 5/2004 Z. z. dopĺňa smernica 2003/109/ES. Žiadame preto vypracovať tabuľku zhody k tým ustanoveniam smernice 2003/109/ES, ktoré sa návrhom zákona transponujú do zákona č. 5/2004 Z. z. tak, aby bolo možné posúdiť správnosť transpozície. 
Citáciu smernice 2003/109/ES zároveň žiadame upraviť v súlade s bodmi 6, 9 a 11 prílohy č. 3 k Legislatívnym pravidlám vlády Slovenskej republiky takto: „Smernica Rady 2003/109/ES z 25. novembra 2003 o právnom postavení štátnych príslušníkov tretích krajín, ktoré sú osobami s dlhodobým pobytom (Mimoriadne vydanie Ú. v. EÚ, kap. 19/zv. 6) v znení smernice Európskeho parlamentu a Rady 2011/51/EÚ z 11. mája 2011 (Ú. v. EÚ L 132, 19. 5. 2011)“. 
 	O 	A 	 	
OAP SVL ÚV SR 	K čl. III body 1a 2 
V navrhovanom znení § 23 ods. 1 a vo vkladanom § 23 ods. 2 zákona č. 404/2011 Z. z. odporúčame odkaz na § 33 ods. 5 nahradiť odkazom na § 33 ods. 6 vzhľadom na zmeny vykonané v § 33 novelizačnými bodmi 10, 11 a 12. 
 	O 	A 	 	
OAP SVL ÚV SR 	K čl. III bod 26 
Znenie poznámky pod čiarou k odkazu 62a je uvedené už v novelizačnom bode 24, preto nie je potrebné ho uvádzať znovu aj v novelizačnom bode 26 
 	O 	A 	 	
OAP SVL ÚV SR 	K čl. III bod 31 
V navrhovanom znení § 40 ods. 5 písm. a) zákona č. 404/2011 Z. z. odporúčame slovo „vydanie“ nahradiť slovom „obnovenie“, keďže toto ustanovenie sa vzťahuje na obnovenie modrej karty. 
 	O 	A 	 	
OAP SVL ÚV SR 	K čl. III bod 59 
Príloha č. 2 k zákonu č. 404/2011 Z. z. už obsahuje štrnásty bod, preto je potrebné vkladaný bod označiť ako pätnásty. Súčasne je potrebné v publikačnom zdroji smernice 2011/98/EÚ slová „Ú. V. EÚ“ nahradiť slovami „Ú. v. EÚ“. 
 	O 	A 	 	
OAP SVL ÚV SR 	K doložke zlučiteľnosti 
Pri citácii právne záväzných aktov Európskej únie, ktoré boli publikované v mimoriadnom vydaní Úradného vestníka Európskej únie, v bode 3 písm. a) doložky zlučiteľnosti žiadame ich publikačné zdroje uvádzať v súlade s bodom 11 prílohy č. 3 k Legislatívnym pravidlám vlády Slovenskej republiky. 
 	O 	A 	 	
OAP SVL ÚV SR 	Nad rámec návrhu zákona 
Nad rámec predloženého návrhu zákona navrhujeme v § 53a zákona č. 480/2002 Z. z. slová „právne akty Európskych spoločenstiev a“ nahradiť slovami „právne záväzné akty“ a v nadpise prílohy č. 5 k zákonu č. 480/2002 Z. z. slová „právnych aktov Európskych spoločenstiev a“ nahradiť slovami „právne záväzných aktov“. 
 	O 	A 	 	
OAP SVL ÚV SR 	K transpozícii smernice 2011/95/EÚ 
Podľa čl. 4 ods. 4 smernice 2011/95/EÚ je vážnou známkou oprávnenej obavy žiadateľa z prenasledovania alebo reálneho rizika utrpenia vážneho bezprávia skutočnosť, že žiadateľ už bol predmetom prenasledovania alebo vážneho bezprávia alebo priamych hrozieb takéhoto prenasledovania alebo takéhoto bezprávia. Podľa tohto ustanovenia smernice 2011/95/EÚ teda postačujú priame hrozby prenasledovania alebo vážneho bezprávia. V záujme zabezpečenia náležitej transpozície čl. 4 ods. 4 smernice 2011/95/EÚ vo vzťahu k podmienke hrozieb vážneho bezprávia je potrebné v § 19a ods. 2 zákona č. 480/2002 Z. z. slová „vystavený priamym hrozbám prenasledovania alebo vážnemu bezpráviu“ nahradiť slovami „vystavený priamym hrozbám prenasledovania alebo vážneho bezprávia“ tak, aby v súlade s čl. 4 ods. 4 smernice 2011/95/EÚ postačovalo už vystavenie priamym hrozbám vážneho bezprávia (bez tohto, aby bol žiadateľ vystavený priamemu bezpráviu) pre splnenie podmienky oprávnenej obavy žiadateľa z prenasledovania alebo reálneho rizika utrpenia vážneho bezprávia. 
 	O 	A 	 	
OAP SVL ÚV SR 	K transpozícii smernice 2011/95/EÚ 
V rámci transpozície čl. 4 ods. 5 písm. d) smernice 2011/95/EÚ odporúčame prebrať aj možnosť žiadateľa preukázať primeraný dôvod, prečo nepožiadal o medzinárodnú ochranu v najskoršom možnom čase. V tejto súvislosti uvádzame, že podľa § 12 ods. 2 písm. a) Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky zamietne žiadosť o udelenie azylu, ak žiadateľ nespĺňa podmienky podľa § 8, 10, 13a alebo § 13b a neoprávnene vstúpil na územie Slovenskej republiky a bez vážneho dôvodu nepožiadal o medzinárodnú ochranu bezodkladne po svojom vstupe. 	O 	A 	 	
OAP SVL ÚV SR 	K transpozícii smernice 2011/95/EÚ 
V zmysle čl. 14 ods. 3 písm. a) smernice 2011/95/EÚ členské štáty zrušia, ukončia alebo odmietnu obnoviť postavenie utečenca, ak príslušná osoba nemala mať postavenie utečenca alebo je vylúčená z postavenia utečenca v súlade s článkom 12. Toto ustanovenie smernice sa preberá v § 15 ods. 2 písm. g) zákona č. 480/2002 Z. z, ktorý upravuje odnímanie azylu, avšak ako dôvod jeho odňatia uvádza iba konania uvedené v čl. 12 ods. 2 smernice 2011/95/EÚ. Dôvodom pre odňatie azylu by však mali byť aj dôvody vylúčenia osoby z postavenia utečenca uvedené v čl. 12 ods. 1 smernice 2011/95/EÚ (transponované v § 13 ods. 4 písm. a) a b) zákona č. 480/2002 Z. z.), keďže čl. 14 ods. 3 písm. a) smernice 2011/95/EÚ odkazuje na celý jej článok 12. Navrhujeme upraviť. Súčasne uvádzame, že pri odmietnutí obnovenia postavenia utečenca (neudelenie azylu podľa § 10 zákona č. 480/2002 Z. z. na dobu neurčitú po uplynutí troch rokov) sa ako dôvod uvádzajú aj dôvody uvedené v čl. 12 ods. 1 smernice 2011/95/EÚ (odkaz na § 13 ods. 4 v § 20 ods. 2 zákona č. 480/2002 Z. z.). 	O 	A 	 	
OAP SVL ÚV SR 	K transpozícii smernice 2011/98/EÚ 
Podľa čl. 3 ods. 2 písm. b) smernice 2011/98/EÚ sa táto smernica neuplatňuje na štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí spoločne so svojimi rodinnými príslušníkmi, a bez ohľadu na ich štátnu príslušnosť, majú na základe dohôd buď medzi Úniou a členskými štátmi, alebo medzi Úniou a tretími krajinami právo na voľný pohyb rovnocenné s takýmto právom občanov Únie. Domnievame sa preto, že tieto osoby by mali byť oprávnené zamestnať sa bez toho, aby sa od nich vyžadovalo povolenie na zamestnanie. Ustanovenie § 22 ods. 9 písm. l) zákona č. 5/2004 Z. z., ktorým sa čl. 3 ods. 2 písm. b) smernice 2011/98/EÚ preberá, sa však obmedzuje iba na rodinných príslušníkov členov diplomatických misií, zamestnancov konzulárnych úradov alebo zamestnancov medzinárodných vládnych organizácií so sídlom na území Slovenskej republiky, ak medzinárodná zmluva uzatvorená v mene Slovenskej republiky zaručuje vzájomnosť. Domnievame sa, že takáto transpozícia zužuje okruh oprávnených osôb v porovnaní so smernicou 2011/98/EÚ a nad jej rámec stanovuje aj požiadavku vzájomnosti. Navrhujeme preto zosúladiť znenie návrhu zákona so znením čl. 3 ods. 2 písm. b) smernice 2011/98/EÚ. 	O 	N 	Dohody medzi Úniou a členskými štátmi, alebo medzi Úniou a tretími krajinami zabezpečujú slobodu voľného pohybu týchto štátnych príslušníkov tretích krajín, ale nie oprávnenie zamestnať sa. 
Právo na voľný pohyb rodinných príslušníkov, ktorí nie sú štátnymi príslušníkmi členského štátu EÚ, nezakladá automaticky právo na zamestnanie. 
Podľa čl. 14 ods. 2 smernice 2003/86/ES z 22. septembra 2003 o práve na zlúčenie rodiny si členské štáty môžu v súlade s vnútroštátnym právom rozhodnúť, za akých podmienok rodinní príslušníci vykonávajú činnosť v pracovnom pomere a samostatnú zárobkovú činnosť. 
 	
OAP SVL ÚV SR 	K transpozícii smernice 2011/98/EÚ 
V súvislosti s transpozíciu čl. 3 ods. 2 písm. d) smernice 2011/98/EÚ upozorňujeme, že sa vzťahuje iba na presun zamestnancov v rámci organizácie. Túto skutočnosť je potrebné zohľadniť pri transpozícii uvedeného ustanovenia smernice 2011/98/EÚ. 	O 	N 	Smernica sa neuplatňuje na štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí požiadali o prijatie alebo ktorí boli prijatí na územie členského štátu ako zamestnanci presunutí v rámci organizácie. 	
OAP SVL ÚV SR 	K tabuľkám zhody 
V tabuľke zhody k smernici 2011/95/EÚ žiadame pri čl. 14 ods. 4 ako preberajúce ustanovenie uviesť § 15 ods. 3 zákona č. 480/2002 Z. z. a pri čl. 14 ods. 5 ustanovenie § 13 ods. 5 zákona č. 480/2002 Z. z. Následne je potrebné uviesť informáciu ako sú zabezpečené práva osôb podľa čl. 14 ods. 6 smernice 2011/95/EÚ. 
V tabuľke zhody k smernici 2011/95/EÚ žiadame pri čl. 19 ods. 2 v súvislosti so zrušením doplnkovej ochrany uviesť okrem § 20 ods. 3 aj § 15b ods. 1 písm. b) zákona č. 480/2002 Z. z, ktorý odkazuje na dôvody podľa § 13c ods. 4 písm. c). 
Pri čl. 36 smernice 2011/95/EÚ žiadame v tabuľke zhody uviesť informáciu, ktorý orgán plní úlohu národného kontaktného bodu. 
V tabuľke zhody k smernici 2011/98/EÚ žiadame uviesť ako je zabezpečená úplná transpozícia čl. 12 ods. 4 smernice 2011/98/EÚ, keďže § 6 ods. 2 zákona č. 461/2003 Z. z. uvedený v tabuľke zhody sa vzťahuje iba na určité obdobia dôchodkového poistenia. Žiadame uviesť ďalšie relevantné zákonné ustanovenia, prípadne poskytnúť objasňujúce informácie v stĺpci 8 tabuľky zhody. 
Pri čl. 15 ods. 2 smernice 2011/98/EÚ žiadame uviesť, ktorý orgán poskytuje Európskej komisii štatistické údaje o počte štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorým bolo udelené jednotné povolenie. 
 	O 	A 	 	
GP SR 	1. K predkladacej správe 
V poslednom odseku vypustiť slová „a s právom Európskych spoločenstiev“ 
(čl. 2, 3 a 17 Legislatívnych pravidiel vlády Slovenskej republiky). 
 	O 	A 	 	
GP SR 	2. K všeobecnej časti dôvodovej správy 
V poslednom odseku vypustiť slová „a s právom Európskych spoločenstiev“ 
(čl. 2, 3 a 17 Legislatívnych pravidiel vlády Slovenskej republiky). 
 	O 	A 	 	
GP SR 	3. K čl. II bodu 40 
Odstrániť duplicitne uvedený znak „§“ v uvádzacej vete novelizačného bodu. 	O 	A 	 	
GP SR 	4. K čl. II bodu 40 (§ 72u ods. 3) 
V záujme lepšej zrozumiteľnosti navrhujeme preštylizovať znenie odseku. 	O 	A 	 	
GP SR 	5. K čl. III bodu 1 
V uvádzacej vete novelizačného bodu slovo „ods.“ nahradiť slovom „odsek“. 	O 	A 	 	
GP SR 	6. K čl. III bodu 2 (§ 23 ods. 2) 
Vypustiť slová „uvedenému v osobitnom predpise“. 	O 	A 	 	
GP SR 	7. K čl. III bodu 26 (k poznámkam pod čiarou k odkazom 62 a 62a) 
Vypustiť bodku na konci odkazu (za „Z. z.“ na konci vety sa nepíše ďalšia bodka). 	O 	A 	 	
GP SR 	8. K čl. III bodu 27 (§ 38 ods. 10) 
Slová „a), b) a c)“ nahradiť slovami „a) až c)“. 	O 	A 	 	
GP SR 	9. K čl. III bodu 31 /§ 40 ods. 5 písm a)/ 
Slovo „vydanie“ nahradiť slovom „obnovenie“. 	O 	A 	 	
GP SR 	10. K čl. III bodu 32 (§ 40 ods. 6) 
Slová „a), b) a c)“ nahradiť slovami „a) až c)“. 	O 	A 	 	
GP SR 	11. K čl. III bodu 33 (§ 41 ods. 3) 
Slová „v zmysle“ nahradiť slovom „podľa“. 	O 	A 	 	
GP SR 	12. K čl. III bodu 36 
Upraviť znenie novelizačného bodu tak, aby bol zrozumiteľný. 
Citáciu viacerých ustanovení (bez uvádzania odsekov a pododsekov) zosúladiť s čl. 54 prílohy č. 5 Legislatívnych pravidiel vlády Slovenskej republiky. 
 	O 	A 	 	
GP SR 	13. K čl. III bodu 59 
V uvádzacej vete slovo „štrnástym“ nahradiť slovom „pätnástym“. 
V navrhovanom texte číslovku „14“ nahradiť číslovkou „15“ 
(aktuálna príloha č. 2 obsahuje 14 bodov). 
 	O 	A 	 	
GP SR 	14. Nad rámec návrhu 
S poukazom na bod 24 prílohy č. 5 k Legislatívnym pravidlám vlády SR navrhujeme, aby po prijatí návrhu zákona boli spracované úplné znenia zákonov č. 480/2002 Z. z., č. 5/2004 Z. z. a č. 404/2011 Z. z. 	O 	N 	Vypracovanie úplných znení zákonov č. 480/2002 Z. z. a č. 404/2011 Z. z. by bolo v súčasnosti neefektívne vzhľadom na potrebu implementácie ďalších smerníc pripravovaných Európskym parlamentom a Radou. 	
SIS 	K čl. III, bodu 47 
Za novelizačný bod č. 47 sa vkladajú nové novelizačné body č. 48 a č. 49, ktoré znejú: 
„48. V § 108 ods. 4 sa za slovo „priechode“ vkladajú slová „alebo na žiadosť Slovenskej informačnej služby“. 
49. V § 108 ods. 6 znie: 
„(6) Letecký dopravca je povinný informovať cestujúceho o poskytnutí údajov podľa odseku 4; to neplatí, ak ide o poskytnutie údajov Slovenskej informačnej službe. Letecký prepravca musí poskytnuté údaje zlikvidovať do 24 hodín po prílete lietadla.“.“. 
Novelizačné body č. 48 až 59 sa označia ako novelizačné body č. 49 až 60. 

Odôvodnenie: 
Slovenská informačná služba je štátnym orgánom, ktorý v rozsahu ustanovenom osobitnými predpismi plní úlohy na úseku ochrany ústavného zriadenia, vnútorného poriadku alebo bezpečnosti štátu. Zároveň sa výraznou mierou podieľa na medzinárodnej spravodajskej spolupráci, ktorej cieľom je boj proti globálnym hrozbám, ktorými sú najmä organizovaný zločin, špionáž a terorizmus, vrátane jeho podpory. Z komunitárneho hľadiska ide o naplnenie princípu ochrany a presadzovania národnoštátneho záujmu Slovenskej republiky vyjadreného v primárnom práve Európskej únie po ratifikácii Lisabonskej zmluvy, keďže podľa čl. 4 ods. 2 Zmluvy o Európskej únii národná bezpečnosť zostáva vo výlučnej zodpovednosti každého členského štátu. Rešpektovanie udržiavania vnútorného poriadku a zabezpečovania národnej bezpečnosti ako jednej zo suverénnych právomocí členského štátu ustanovuje aj čl. 72 Zmluvy o fungovaní Európskej únie. 

V súvislosti s plnením uvedených úloh je preto nevyhnutné, aby Slovenská informačná služba ako orgán zodpovedný za zabezpečovanie národnej bezpečnosti Slovenskej republiky zároveň disponovala všetkými relevantnými informáciami, ktoré môžu k plneniu uvedených úloh prispieť. Údaje o cestujúcich, ktorými disponujú letecký dopravcovia môžu výraznou mierou pomôcť pri odhaľovaní organizovanej trestnej činnosti, špionáže a terorizmu, vrátane jeho podpory, nakoľko vo svojej podstate poskytujú informácie o pohybe osôb cez vonkajšiu hranicu Schengenského priestoru. Využívanie údajov o cestujúcich na účely presadzovania práva, ako vyplýva z návrhu smernice Európskeho parlamentu a Rady o využívaní údajov z osobných záznamov cestujúcich na účely prevencie, odhaľovania, vyšetrovania a stíhania teroristických trestných činov a závažnej trestnej činnosti, je už aj v súčasnosti realizované vo viacerých členských štátoch Európskej únie. Ako vyplýva z uvedenej smernice, skúsenosti z jednotlivých krajín ukazujú, že vďaka využívaniu údajov o cestujúcich a zhromažďovaniu spravodajských informácií došlo k zásadnému pokroku, najmä v boji proti drogám, obchodovaniu s ľuďmi a terorizmu, ako aj k lepšiemu pochopeniu štruktúry a činnosti teroristických skupín a iných zločineckých skupín. 

Z uvedených dôvodov je za účelom plnenia úloh Slovenskej informačnej služby potrebné, aby Slovenská informačná služba s cieľom zabezpečenia efektívnej ochrany Slovenskej republiky a jej občanov disponovala údajmi o cestujúcich, a to v reálnom čase. 
 	Z 	ČA 	Uvedená požiadavka sa bude riešiť v rámci platnej legislatívy cez súčinnostné vzťahy. 	
SIS 	K čl. III 
Za čl. III sa vkladá nový čl. IV, ktorý znie: 
„Čl. IV 

Zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 171/1993 Z. z. o Policajnom zbore v znení zákona 251/1994 Z. z., zákona č. 233/1995 Z. z., zákona č. 315/1996 Z. z., zákona č. 353/1997 Z. z., zákona č. 12/1998 Z. z., zákona č. 73/1998 Z. z., zákona č. 256/1998 Z. z., zákona č. 116/2000 Z. z., zákona č. 323/2000 Z. z., zákona č. 367/2000 Z. z., zákona č. 490/2001 Z. z., zákona č. 48/2002 Z. z., zákona č. 182/2002 Z. z., zákona č. 422/2002 Z. z., zákona č. 155/2003 Z. z., zákona č. 166/2003 Z. z., zákona č. 458/2003 Z. z., zákona č. 537/2004 Z. z., zákona č. 69/2005 Z. z., zákona č. 534/2005 Z. z., zákona č. 558/2005 Z. z., zákona č. 255/2006 Z. z., zákona č. 25/2007 Z. z., zákona č. 247/2007 Z. z., zákona č. 342/2007 Z. z., zákona č. 86/2008 Z. z., zákona č. 297/2008 Z. z., zákona č. 491/2008 Z. z., zákona č. 214/2009 Z. z., nálezu ÚS SR č. 290/2009 Z. z., zákona č. 291/2009 Z. z., zákona č. 495/2009 Z. z., zákona č. 594/2009 Z. z., zákona č. 547/2010 Z. z., zákona č. 192/2011 Z. z., zákona č. 345/2012 Z. z. sa mení a dopĺňa takto: 
V § 69 ods. 11 sa bodka na konci nahrádza čiarkou a pripája písmeno g), ktoré znie: 
„g) Slovenskej informačnej službe.“.“. 

Článok IV sa označí ako článok V. 

Odôvodnenie: 

Vo všeobecnosti možno konštatovať, že prístup k údajom Schengenského informačného systému je potrebné umožniť nielen policajným orgánom členských štátov, ale aj bezpečnostným orgánom členských štátov, ktoré majú výlučne spravodajský charakter a nemajú charakter policajných orgánov, resp. nedisponujú právomocami policajných orgánov. Uvedené je odôvodnené skutočnosťou, že Schengenský informačný systém slúži nielen na udržiavanie verejnej bezpečnosti, ale aj na zabezpečenie národnej bezpečnosti, a tým aj bezpečnosti Európskej únie ako takej. Uvedeným návrhom dôjde k naplneniu cieľa sledovaného zriadením Schengenského informačného systému, ktorým je zvýšenie bezpečnosti zmluvných strán Schengenskej dohody. Zabezpečenie uvedenej bezpečnosti však nie je možné realizovať, ak nie sú do tohto procesu zapojené všetky relevantné subjekty, vrátane spravodajských služieb. Z dôvodu záujmu dôsledného plnenia úloh na úseku zabezpečovania národnej bezpečnosti v zmysle čl. 4 ods. 2 Zmluvy o Európskej únii a čl. 72 Zmluvy o fungovaní Európskej únie sa preto navrhuje doplnenie Slovenskej informačnej služby medzi orgány, ktoré majú prístup k údajom uchovávaným v Schengenskom informačnom systéme. 

Podľa čl. 101 Schengenského dohovoru „prístup k nazhromaždeným údajom Schengenského informačného systému s právom odvolať sa na ne obdržia výhradne tie miesta, ktoré sú príslušné pre kontrolu na hraniciach a ostatné policajné a colné preverovania vo vnútrozemí, ako aj ich koordináciu“. Národné právo môže ustanoviť okruh subjektov, ktorým sa umožní prístup k údajov v Schengenskom informačnom systéme bez práva odvolať sa na ne. Navrhujeme zaradiť Slovenskú informačnú službu ako orgán, ktorý plní úlohy na úseku povoľovania pobytu a udeľovania azylu na území Slovenskej republiky, medzi orgány, ktoré majú podľa národného práva prístup k údajom v Schengenskom informačnom systéme, ktorými v súčasnosti sú Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky, Ministerstvo zahraničných vecí a európskych záležitostí Slovenskej republiky, Ministerstvo spravodlivosti Slovenskej republiky, prokuratúra, súdy a orgány colnej správy. 
 	Z 	N 	Podľa článku 101 ods. 2 Dohovoru, ktorým sa vykonáva Schengenská dohoda a ďalej článku 27 ods. 2 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1987/2006 z 20. decembra 2006 o zriadení, prevádzke a využívaní Schengenského informačného systému druhej generácie (SIS II), prístup a vyhľadávanie v Schengenskom informačnom systéme je umožnený len presne vymedzeným orgánom. 

Rozpor odstránený. 	
ÚOOÚ 	Čl. I Bod 43 § 46a ods. 2.  
Požadujeme precizovanie ustanovenia v časti „oznámenie o uložení nedoručenej písomnosti“ doplnením slov 
„s určením mena a priezviska cudzinca“ prípadne doplnenie aj ďalších identifikátorov pomocou, ktorých bude cudzinec identifikovaný v rozsahu nevyhnutnom na dosiahnutie účelu spracúvania, ktorým je jednoznačné doručenie písomnosti. 

Odôvodnenie 
Vyvesením oznámenie o uložení nedoručenej písomnosti na informačnej tabuli nevyhnutne dôjde minimálne k sprístupneniu (za určitých okolností aj k zverejneniu) údajov identifikujúcich adresáta zásielky – cudzinca. Z uvedeného dôvodu je nevyhnutné ustanoviť z ohľadom na formu právneho základu (Čl. 2 ods. 2 Ústavy SR v nadväznosti na § 7 ods. 3 zákona č. 428/2002 Z. z. o ochrane osobných údajov v znení neskorších predpisov) presný zoznam osobných údajov, ktorý bude nevyhnutný na dosiahnutie účelu spracúvania. 
 	O 	N 	Navrhované ustanovenie je koncipované rovanko ako ustanovenie § 7 zákona o azyle ( Doručovanie písomností). 	
ÚOOÚ 	Čl. I K bodu 44  
V súvislosti s rozšírením okruhu dotknutých osôb, o ktorých Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky môže viesť evidenciu podľa § 48 zákona 
č. 480/2002 Z. z. o azyle a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov a ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákony (ďalej len „zákon č. 480/2002 Z. z.“) požadujeme revíziu príslušných ustanovení zákona č. 480/2002 Z. z. v zmysle požiadaviek na obsahové náležitostí na osobitný zákon v zmysle § 7 ods. 3 zákona č. 428/2002 Z. z. o ochrane osobných údajov v znení neskorších predpisov. 

Odôvodnenie: 
Navrhovaný materiál vo svojom bode č. 43 dopĺňa do zákona č. 480/2002 Z. z. úplne novú časť „Konanie o odovzdaní do iného štátu“, kde pomenúva a pracuje s novovytvoreným okruhom dotknutých osôb - cudzincov odovzdávaných do iného štátu podľa osobitného predpisu. 

Vzhľadom na uvedené je zrejmé, že policajné orgány budú musieť nevyhnutne viesť evidenciu cudzincov aj na účely konania o odovzdaní do iného štátu na základe osobitného predpisu. Vo vzťahu k tejto podstatnej skutočnosti je potrebné si uvedomiť aj potrebu jasného vymedzenia zoznamu osobných údajov, účelu spracúvania ako aj spracovateľských operácii s osobnými údajmi potrebnými pre tento nový okruh dotknutých osôb, ktoré budú prebiehať v rámci novej evidencie (resp. informačného systému) prevádzkovaným Ministerstvom vnútra SR. 
 	O 	N 	Zoznam osobných údajov, ktoré budú vedené v evidencii cudzincov na účely konania o odovzdaní do iného štátu je stanovený v bode 53 (Príloha č. 2).  	
ÚOOÚ 	Čl. II bod 21 § 21a ods. 2 a ods. 3, Čl. II. bod 22 § 21b ods. 2  
Požadujeme zosúladenie zoznamu osobných údajov, ktoré bude nevyhnutne obsahovať potvrdenie o možnosti obsadenia voľného pracovného miesta, ktoré zodpovedá vysokokvalifikovanému zamestnaniu s príslušným zoznamom osobných údajov, ktorý je uvedený v Prílohe I. bod D písm. a) zákona č. 5/2004 Z. z. o službách zamestnanosti a o zmene a doplnení niektorých zákonov (ďalej len „zákon č. 5/2004 Z. z.“). 
Rovnaká pripomienka sa týka aj žiadosti o vydanie potvrdenia o možnosti obsadenia voľného pracovného miesta a potvrdenia o možnosti obsadenia pracovného miesta. Táto pripomienka je zásadná. 

Odôvodnenie: 
Zavedenie príloh k tlačivu o vydanie potvrdenia o možnosti obsadenia voľného pracovného miesta, ktoré zodpovedá vysokokvalifikovanému zamestnaniu v rámci okruhu dotknutých osôb, ktorými sú cudzinci nevyhnutne spôsobí potrebu rozšírenia príslušného zoznamu osobných údajov napr. o osobné údaje vypovedajúce o kvalifikácii (dosiahnuté vzdelanie, dĺžka odbornej praxe, držba modrej karty EÚ apod.), ktoré v aktuálnom znení zákona č. 5/2004 Z. z. absentujú. Rovnako je to možné skonštatovať aj v prípade príloh k tlačivu, ktorého vzor určí Ústredie práce sociálnych vecí a rodiny SR k žiadosti o vydanie potvrdenia o možnosti obsadenia voľného pracovného miesta. 
 	Z 	A 	V § 67 ods. 4 sa na konci dopĺňa veta: „Na tlačivách vydávaných ústredím podľa tohto zákona možno požadovať alebo uvádzať osobné údaje v rozsahu ustanovenom v prílohách č. 1 až 3.“ 
Doplnený rozsah požadovaných údajov v Prílohe č. 1 písm. D 
 	
ÚOOÚ 	Čl. II bod 23 § 22 ods. 2 a 4 
Požadujeme zosúladenie s Prílohou II zákona č. 5/2004 Z. z. Táto pripomienka je zásadná. 

Odôvodnenie: 
Navrhovaný materiál zavádza nové druhy dokladov, ktoré nie sú súčasťou príslušných a existujúcich zoznamov v zákone č. 5/2004 Z. z., takže bude potrebné doplnenie dokladov uvedených v Čl. II bod 23 § 22 ods. 2 do príslušnej časti prílohy II zákona č. 5/2004 Z. z. 
 	Z 	A 	V § 67 ods. 4 sa na konci dopĺňa veta: „Na tlačivách vydávaných ústredím podľa tohto zákona možno požadovať alebo uvádzať osobné údaje v rozsahu ustanovenom v prílohách č. 1 až 3.“ 
Doplnená rozsah požadovaných údajov v Príloha č. 1 písm. D. 
 	
ÚOOÚ 	Čl. II bod 30 § 23a ods. 6  
Upozorňujeme, že pri predkladaní údajov zamestnávateľom Úradu sociálnych vecí a rodiny SR (ďalej len „ÚPSVaR“) o štátnom príslušníkovi tretej krajiny na tlačive, ktorého vzor určí ÚPSVaR nemôže ísť ÚPSVaR pri spracúvaní osobných údajov nad rozsah ustanovený v Prílohe 1 časť D písm. a) zákona č. 5/2004 Z. z. V prípade, ak súčasťou tlačiva budú aj údaje, ktoré nie sú súčasťou príslušného zoznamu osobných údajov bude to potrebné rozšíriť. 	O 	A 	V § 67 ods. 4 sa na konci dopĺňa veta: „Na tlačivách vydávaných ústredím podľa tohto zákona možno požadovať alebo uvádzať osobné údaje v rozsahu ustanovenom v prílohách č. 1 až 3.“ 
Doplnená rozsah požadovaných údajov v Príloha č. 1 písm. D. 
 	
ÚOOÚ 	Čl. III bod 10 § 33 ods. 3, Čl. III bod 17 § 34 ods. 4, Čl. III bod 27 § 38 ods. 10, Čl. III bod 32 § 40 ods. 6  
Na základe týchto ustanovení bude polícia pri predkladaní žiadosti o vydanie potvrdenia o možnosti obsadenia pracovného miesta pre štátneho príslušníka z tretej krajiny poskytovať ÚPSVaR kópiu žiadosti o udelenie pobytu, doklady preukazujúce účel pobytu a kópiu stanoviska zastupiteľského úradu ako aj kópie iných dokladov. Je potrebné preveriť či by sa takýmto postupom nedostávali do evidencií resp. informačných systémov ochrany osobných údajov, ktorých prevádzkovateľom je ÚPSVaR aj osobné údaje dotknutých osôb (štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí sa chcú zamestnať v SR), ktoré ÚPSVaR na základe súčasného znenia zákona č. 5/2004 Z. z. nie je oprávnený spracúvať z hľadiska absencie relevantných údajov v príslušnom zozname uvedenom v prílohe tohto zákona. 

Na základe predmetných novelizačných bodov, ktoré menia a dopĺňajú zákon č. 404/2011 o pobyte cudzincov a o zmene a doplnení niektorých zákonov bude opäť dochádzať k prísunu osobných údajov z policajných informačných systémov do informačných systémov ÚPSVaR, takže je potrebné, aby boli evidencie resp. informačné systémy ochrany osobných údajov vymedzené v zákone č. 5/2004 Z. z. legislatívne aktualizované novej potrebe, ktorú prináša spolupráca útvarov polície s ÚPSVaR pri vybavovaní agendy obsadzovania vysokokvalifikovaných pracovných miest štátnymi príslušníkmi z tretích krajín. 
 	O 	A 	Policajný útvar bude k žiadosti o vydanie potvrdenia o možnosti obsadenia voľného pracovného miesta alebo potvrdenia o možnosti obsadenia voľného pracovného miesta, ktoré zodpovedá vysokokvalifikovanému zamestnaniu prikladať kópiu iba te časti žiadosti, ktorá obsahuje osobné údaje žiadateľa. 	
ZMOS 	K čl. I bodu 41 (§ 28 ods. 4) 
V čl. I navrhujeme vypustenie novelizačného bodu 41. 

Odôvodnenie: 
Novelizačným bodom 41 sa navrhuje z dôvodu neaktuálnosti, vzhľadom na vládou SR dňa 6. mája 2009 schválenú Koncepciu integrácie cudzincov v Slovenskej republike (ďalej len „Koncepcia“) vypustenie ustanovenia § 28 ods. 4 zákona č. 480/2002 Z. z. o azyle v znení neskorších predpisov (ďalej len „Zákon“), v zmysle ktorého ministerstvo poskytne obci, ktorá zabezpečí azylantovi ubytovanie, príspevok na zaobstaranie ubytovania alebo príspevok na rozvoj infraštruktúry obce za podmienok určených komplexným programom integrácie, ktorý na návrh ministerstva schvaľuje vláda. 
Vzhľadom na skutočnosť, že Koncepcia predpokladá presun kompetencií v oblasti integračných aktivít zo strany štátu na miestne samosprávy pri zabezpečovaní potrebných materiálno-technických, finančných a personálnych podmienok, zásadne nemožno súhlasiť s takou zmenou právnej úpravy, ktorá zníži materiálne možnosti obcí a miest zapojiť sa do integračnej politiky v oblasti ubytovania azylantov. I keď gestorom úloh vyplývajúcich z Koncepcie je Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny SR, netreba opomínať na tzv. integračný mainstreaming, na ktorý odkazuje i samotná Koncepcia a pri vytváraní rezortných politík a právnych predpisov dbať na dopad týchto opatrení na oblasť integrácie cudzincov. V prípade, ak predkladateľ považuje znenie ustanovenia § 28 ods. 4 Zákona za prekonané z hľadiska požiadaviek kladených na modernú integráciu azylantov a politiku štátu v tejto oblasti, sme otvorení zmene právnej úpravy pri zachovaní zákonného nároku samospráv na poskytnutie finančnej podpory zo strany štátu v súvislosti so zabezpečením ubytovania azylantov na ich území. 
Túto pripomienku považuje ZMOS za zásadnú. 
 	Z 	A 	 	
IOM 	K čl. II, bod 16 (§ 21 ods. 3) 
Navrhujeme upraviť znenie odseku nasledovne: “Zamestnávateľ, ktorý má záujem prijať do zamestnania štátneho príslušníka tretej krajiny podľa § 22 ods. 6, je povinný najmenej 15 dní pred podaním žiadosti o udelenie povolenia na zamestnanie písomne alebo elektronicky oznámiť úradu voľné pracovné miesta, ich počet a charakteristiku.“ 

Odôvodnenie: Navrhovaná povinnosť zamestnávateľa oznámiť úradu práce voľné pracovné miesta, ich počet a charakteristiku 45 dní pred podaním žiadosti o vydanie povolenia na zamestnanie neúmerne predĺži, až znemožní, zamestnanie štátneho príslušníka tretej krajiny. Navyše lehotu 45 dní považujeme za neefektívnu vzhľadom na skutočnosť, že situácia na trhu práce sa skúma vo vzťahu ku konkrétnemu dňu, preto nadbytočne dlhá 45-dňová lehota obsahuje vysoké riziko zmeny situácie na trhu práce. Podľa súčasnej právnej úpravy zamestnávateľ nahlasuje voľné pracovné miesto 14 dní pred podaním žiadosti o udelenie povolenia na zamestnanie, t.j. úrad práce má lehotu 14 dní na skúmanie situácie na trhu práce. Preto lehotu 15 dní na preskúmanie trhu práce považujeme za dostatočnú. Navyše má úrad práce k dispozícií ďalších 30 dní pri rozhodovaní o žiadosti o vydanie povolenia na zamestnanie, počas ktorých taktiež môže skúmať situáciu na trhu práce. Pripomíname tiež uznesením vlády SR č. 574 z 31. augusta 2011 schválený dokument Migračná politika Slovenskej republiky s výhľadom do roku 2020, ktorá deklaruje, že ekonomická migrácia v najbližších rokoch musí byť založená na aktívnom a flexibilnom riadení prijímania cudzincov, ktorí sa rozhodli prísť na územie Slovenskej republiky. Riadenie ekonomickej migrácie musí rázne odpovedať na výzvy globálnej súťaže o talenty, najmä ich aktívnym vyhľadávaním a vytváraním podmienok pre ich príchod na Slovensko, aby pokryli pretrvávajúci dopyt po nedostatkových profesiách na národnom trhu práce. Z tohto dôvodu by malo byť v záujme Slovenskej republiky prijímať cudzincov na slovenský trh práce čo najflexibilnejšie a s ohľadom na pozície dlhodobo neobsadzované občanmi Slovenskej republiky. 
 	Z 	A 	Lehota pre písomné alebo elektronické oznámenie voľných pracovných miest, ich počtu a charakteristiky pred podaním žiadosti o udelenie povolenia na zamestnanie podľa § 22 ods. 6 sa upravila na najmenej 15 pracovných dní (§ 21 ods. 5). 	
IOM 	K čl. II, bod 17 (§ 21 ods. 4) 
Navrhujeme upraviť znenie odseku nasledovne: “Zamestnávateľ, ktorý má záujem prijať do zamestnania štátneho príslušníka tretej krajiny podľa ods. 1 písm. a), je povinný najmenej 15 dní pred podaním žiadosti o udelenie prechodného pobytu na účel zamestnania písomne alebo elektronicky oznámiť úradu voľné pracovné miesta, ich počet a charakteristiku.“ 

Odôvodnenie: Navrhovaná povinnosť zamestnávateľa oznámiť úradu práce voľné pracovné miesta, ich počet a charakteristiku 45 dní pred podaním žiadosti o udelenie prechodného pobytu na účel zamestnania neúmerne skomplikuje zamestnanie akéhokoľvek štátneho príslušníka tretej krajiny. Navyše lehotu 45 dní považujeme za neefektívnu vzhľadom na skutočnosť, že situácia na trhu práce sa skúma vo vzťahu ku konkrétnemu dňu, preto nadbytočne dlhá 45-dňová lehota obsahuje vysoké riziko zmeny situácie na trhu práce. Podľa súčasnej právnej úpravy má úrad práce na skúmanie situácie na trhu práce lehotu 14 dní. Lehotu 15 dní na preskúmanie trhu práce považujeme za dostatočnú, nakoľko v zmysle smernice Rady 2011/98/EÚ má implementovanie jednotných povolení do slovenskej legislatívy zaviesť zjednodušenie postupov ich vydávania a nie ich neúmerné predĺženie. Pripomíname tiež uznesením vlády SR č. 574 z 31. augusta 2011 schválený dokument Migračná politika Slovenskej republiky s výhľadom do roku 2020, ktorá deklaruje, že ekonomická migrácia v najbližších rokoch musí byť založená na aktívnom a flexibilnom riadení prijímania cudzincov, ktorí sa rozhodli prísť na územie Slovenskej republiky. Riadenie ekonomickej migrácie musí rázne odpovedať na výzvy globálnej súťaže o talenty, najmä ich aktívnym vyhľadávaním a vytváraním podmienok pre ich príchod na Slovensko, aby pokryli pretrvávajúci dopyt po nedostatkových profesiách na národnom trhu práce. Z tohto dôvodu by malo byť v záujme Slovenskej republiky prijímať cudzincov na slovenský trh práce čo najflexibilnejšie a s ohľadom na pozície dlhodobo neobsadzované občanmi Slovenskej republiky. 
 	Z 	ČA 	Lehota pre písomné alebo elektronické oznámenie voľných pracovných miest, ich počtu a charakteristiky pred podaním žiadosti o prechodného pobytu na účel zamestnania sa upravila na najmenej 30 pracovných dní. 
Rozpor odstránený na rozporovom konaní dňa 27. júna 2013. 
 	
IOM 	K čl. II, bod 17 (§ 21 ods. 5) 
Navrhujeme upraviť znenie odseku nasledovne: “Zamestnávateľ, ktorý má záujem prijať do zamestnania štátneho príslušníka tretej krajiny podľa ods. 1 písm. b), je povinný najmenej 15 dní pred podaním žiadosti o vydanie modrej karty písomne alebo elektronicky oznámiť ústrediu voľné pracovné miesta, ich počet a charakteristiku.“ 

Odôvodnenie: Navrhovaná povinnosť zamestnávateľa oznámiť ústrediu voľné pracovné miesta, ich počet a charakteristiku 45 dní pred podaním žiadosti o vydanie modrej karty neúmerne predĺži dobu zamestnania vysokokvalifikovaného štátneho príslušníka tretej krajiny. Podľa súčasnej právnej úpravy je na skúmanie situácie na trhu práce lehota 14 dní. Preto lehotu 15 dní na preskúmanie trhu práce považujeme za dostatočnú. Navyše má ústredie práce k dispozícií ďalšiu lehotu na preskúmanie situácie na trhu práce a obsadenie pracovného miesta uchádzačom z radov evidovaných uchádzačov o zamestnanie počas rozhodovania o žiadosti o vydanie potvrdenia o možnosti obsadenia voľného pracovného miesta, ktoré zodpovedá vysokokvalifikovanému zamestnaniu. Zároveň neúmerné komplikovanie zamestnávania štátnych príslušníkov tretích krajín na účely vysokokvalifikovaného zamestnania nie je v súlade so zmyslom smernice Rady 2009/50/ES. Navyše pripomíname uznesením vlády SR č. 574 z 31. augusta 2011 schválený dokument Migračná politika Slovenskej republiky s výhľadom do roku 2020, ktorá deklaruje, že budeme prijímať politiky na aktívnu podporu prijímania ekonomických migrantov a zamestnávanie migrantov z tretích krajín v súlade s potrebami národného hospodárstva a trhu práce, s dôrazom na prijímanie a zamestnávanie vysokokvalifikovaných zamestnancov, vedeckých pracovníkov a podľa potreby ďalších kvalifikovaných migrantov. V tomto procese je kľúčové vytváranie atraktívneho prostredia pre cudzincov, ktorí sú potrební pre rozvoj hospodárstva SR, a to aj v súlade s koncepčným dokumentom Minerva 2.0 – Slovensko do prvej ligy. 
 	Z 	ČA 	Lehota pre písomné alebo elektronické oznámenie voľných pracovných miest, ich počtu a charakteristiky pred podaním žiadosti o vydanie modrej karty sa upravila na najmenej 30 pracovných dní (§ 21 ods. 3). 
Rozpor odstránený na rozporovom konaní dňa 27. júna 2013. 
 	
IOM 	K čl. II, bod 22 [§ 21b ods. 2 písm. d)] 
Navrhujeme doplniť na koniec znenia písm. d) slová „, ak bola žiadosť podaná na zastupiteľskom úrade Slovenskej republiky v zahraničí.“ 

Odôvodnenie: Z navrhovaného znenia zákona nevyplýva, že kópiu stanoviska diplomatickej misie alebo konzulárneho úradu nie je potrebné priložiť v prípade, ak si štátny príslušník tretej krajiny podal žiadosť o udelenie prechodného pobytu na účel zamestnania na príslušnom oddelení cudzineckej polície na území Slovenskej republiky. Stanovisko zastupiteľského úradu sa poskytuje policajnému útvaru len v prípade, keď je žiadosť o prechodný pobyt podaná na zastupiteľskom úrade v zahraničí, preto je v záujme právnej istoty potrebné v tomto zmysle doplniť aj § 21b ods. 2 písm. d). 
 	Z 	A 	 	
IOM 	K čl. III, bod 7 [§ 32 ods. 5 písm. a)] 
Navrhujeme upresniť, na ktoré konkrétne prípady, prípadne právne formy podnikania, sa vzťahujú jednotlivé uvedené spôsoby preukazovania účelu pobytu. 

Odôvodnenie: V záujme právnej istoty je vhodné upresniť, v ktorých prípadoch podnikateľ fyzická osoba alebo podnikateľ právnická osoba preukazuje účel prechodného pobytu na účel podnikania prostredníctvom podnikateľského zámeru, kedy prostredníctvom osvedčenia o živnostenskom oprávnení a kedy prostredníctvom dokladu potvrdzujúcom oprávnenie na podnikanie. Z formulácie ustanovenia nie je zrejmé, či si podnikateľ fyzická osoba alebo podnikateľ právnická osoba, môže vždy zvoliť ktorýkoľvek spôsob preukázania účelu pobytu. 
 	Z 	N 	Formuláciu ustanovenia považujeme za vhodnú. Cudzinec môže predložiť ktorýkoľvek z uvedených dokladov, ktorý má k dispozícii. 	
IOM 	K čl. III, bod 8 [§ 32 ods. 5 písm. b)] 
Za text „písomným prísľubom zamestnávateľa na prijatie štátneho príslušníka tretej krajiny do zamestnania“ navrhujeme doplniť text „alebo pracovnou zmluvou“. 
Na konci ustanovenia navrhujeme vypustiť text: „a 2“ 

Odôvodnenie: V záujme zabezpečenia väčšej flexibility procesu žiadania o prechodný pobyt na účel zamestnania podľa § 23 ods.1, navrhujeme ako alternatívu preukazovania účelu pobytu v tomto prípade zaviesť aj pracovnú zmluvu. 
Keďže spôsob preukazovania účelu pobytu v prípade prechodného pobytu na účel zamestnania podľa § 23 ods. 2 je vymedzený v § 35 ods. 5 písm. c), domnievame sa, že je potrebné upraviť ustanovenie § 32 ods. 5 písm. b), ako je uvedené vyššie. 
 	Z 	A 	 	
IOM 	K čl. III, bod 10 (§ 33 ods. 3) 
Navrhujeme doplniť na koniec znenia ods. 3 slová „, ak bola žiadosť podaná na zastupiteľskom úrade Slovenskej republiky v zahraničí.“ 

Odôvodnenie: Z navrhovaného znenia zákona nevyplýva, že kópiu stanoviska zastupiteľského úradu nie je potrebné priložiť v prípade, ak si štátny príslušník tretej krajiny podal žiadosť o udelenie prechodného pobytu na účel zamestnania na príslušnom oddelení cudzineckej polície na území Slovenskej republiky. Stanovisko zastupiteľského úradu sa poskytuje policajnému útvaru len v prípade, keď je žiadosť o prechodný pobyt podaná na zastupiteľskom úrade v zahraničí, preto je v záujme právnej istoty potrebné v tomto zmysle doplniť aj § 33 ods. 3. 
 	Z 	A 	 	
IOM 	K čl. III, bod 41 (§ 82 ods. 1) 
Navrhujeme ponechať pôvodné znenie ustanovenia § 82 ods. 1. 

Odôvodnenie: Vzhľadom na závažnosť dôsledkov tohto reštriktívneho opatrenia by mal mať správny orgán možnosť posúdiť konkrétne okolnosti každého individuálneho prípadu a zvážiť nevyhnutnosť uplatnenia administratívneho vyhostenia. 
 	Z 	ČA 	Ustanovenie bude upravené podľa pripomienky Ligy za ľudské práva na obligatórne administratívne vyhostenie v prípade neoprávneného pobytu a neoprávneného vstupu a na fakultatívne v ostatných prípadoch. 	
IOM 	K čl. III, § 34 ods. 3 písm. d) 
Navrhujeme v bode 3. za text „§ 26“ vložiť text: „alebo § 29“. 

Odôvodnenie: Keďže cudzinci s postavením Slováka žijúceho v zahraničí nepreukazujú zabezpečenie ubytovania ani pri prvom žiadaní o udelenie prechodného pobytu podľa § 29, považujeme za neúčelné požadovať predloženie dokladu o zabezpečení ubytovania pri obnovovaní tohto typu prechodného pobytu podľa § 34. 
 	Z 	A 	 	
IOM 	K čl. III, § 36 ods. 3 písm. c) 
Navrhujeme za text „§ 24“ vložiť text: „ , § 25 ods. 1 písm.e)“. 

Odôvodnenie: Ochranná 30-dňová doba, t.j. výnimka zo zrušenia prechodného pobytu v prípade riadneho skončenia štúdia na vysokej škole sa podľa súčasnej právnej úpravy vzťahuje iba na držiteľov prechodného pobytu na účel štúdia a držiteľov prechodného pobytu štátneho príslušníka tretej krajiny, ktorý má priznané postavenie osoby s dlhodobým pobytom v inom členskom štáte, a ktorý študuje na škole v Slovenskej republike. Navrhujeme, aby sa predmetné ustanovenie rozšírilo aj na štipendistov vlády Slovenskej republiky, t.j. držiteľov prechodného pobytu na účel osobitnej činnosti podľa § 25 ods. 1 písm.e), nakoľko títo študujú na vysokých školách na území Slovenskej republiky za obdobných podmienok ako vysokoškolskí študenti, ktorí sú držiteľmi prechodného pobytu na účel štúdia. Štipendisti vlády Slovenskej republiky by mali požívať tie isté práva v nadväznosti na riadne ukončenie ich štúdia na vysokej škole, ako ostatní vysokoškolskí študenti, t.j. mala by im byť poskytnutá rovnaká ochranná doba za účelom vybavenia náležitosti súvisiacich s ich pobytom na území Slovenskej republiky. 
 	Z 	A 	 	
Liga za ľudské práva 	Stanovisko Ligy za ľudské práva, o. z. k návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 480/2002 Z. z. o azyle a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov a ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákony 
Liga za ľudské práva, občianske združenie, ktorého cieľom je ochrana a dodržiavanie práv žiadateľov o azyl, utečencov a cudzincov na Slovensku, víta návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 480/2002 Z. z. o azyle a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov a ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákony, ktorý pripravilo Ministerstvo vnútra SR (ďalej len „návrh zákona“). 
Hlavným cieľom pripravovaných zmien je transpozícia revidovaného znenia tzv. Kvalifikačnej smernice (Európskeho parlamentu a Rady 2011/95/EÚ z 13. decembra 2011 o normách pre oprávnenie štátnych príslušníkov tretej krajiny alebo osôb bez štátneho občianstva mať postavenie medzinárodnej ochrany, o jednotnom postavení utečencov alebo osôb oprávnených na doplnkovú ochranu a o obsahu poskytovanej ochrany), ktorá vyrovnáva postavenie azylantov a cudzincov s doplnkovou ochranou a transpozícia smernice o jednotnom vybavovaní povolenia na pobyt a na zamestnanie (Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2011/98/EÚ z 13. decembra 2011 o jednotnom postupe vybavovania žiadostí o jednotné povolenie na pobyt a zamestnanie na území členského štátu pre štátnych príslušníkov tretích krajín a o spoločnom súbore práv pracovníkov z tretích krajín s oprávneným pobytom v členskom štáte). 

Za pozitívne považujeme zmeny smerujúce k rozšíreniu miest, na ktorých je možné podať žiadosť o udelenie azylu pri vstupe na územie Slovenskej republiky. V súčasnej dobe sú príslušnými na prijatie žiadosti o azyl len niektoré oddelenia hraničnej kontroly na slovensko-ukrajinskej hranici, čo spôsobuje problémy v tých prípadoch, ak žiadatelia o azyl prekračujú pozemnú hranicu mimo územnú pôsobnosť oddelenia príslušného na prijatie ich žiadosti o azyl. 

Pripravovaná novela zákona o azyle obsahuje aj ďalšie pozitívne zmeny, ktoré sa týkajú spresnenia niektorých definícií ako aj úpravu niektorých procesných aspektov konania o azyle. Všetky tieto zmeny budú nesporne prínosom a posilnia právnu istotu žiadateľov o azyl v konaní. 
Hlavným cieľom návrhu zákona vo vzťahu k zákonu o azyle je požiadavka vyplývajúca z revidovaného znenia kvalifikačnej smernice, ktorou je vyrovnávanie postavenia cudzincov s doplnkovou ochranou s postavením azylantom. Kým v súčasnosti zákon o azyle a prax chápu doplnkovú ochranu najmä cez prizmu dočasnosti a podriadenosti k ochrane poskytovanej azylom, revidované znenie Kvalifikačnej smernice v preambule (a neskôr aj v konkrétnych ustanoveniach) jednoznačne deklaruje zásadu jednotného postavenia utečencov a cudzincov s doplnkovou ochranou (Čl. 39 preambuly smernice). Smernica jednoznačne stanovuje, že s výnimkou odchýlok, ktoré sú nevyhnutné a objektívne odôvodnené, mali by sa osobám s doplnkovou ochranou poskytnúť rovnaké práva a výhody, aké majú utečenci a mali by byť viazané na rovnaké podmienky oprávnenosti. 

Z návrhu novely zákona o azyle je zrejmá snaha ministerstva vnútra splniť uvedený štandard obsahu poskytovanej ochrany, avšak spôsob, akým sú navrhované nové ustanovenia zákona, naďalej zachováva značné rozdiely medzi právami a výhodami, ktoré majú utečenci (azylanti) v porovnaní s cudzincami s doplnkovou ochranou. Napríklad, rozdiel sa prejavuje v prístupe k integračným opatreniam – zatiaľ čo v prípade azylantov zákon ustanovuje, že azylant sa spravidla umiestňuje v integračnom stredisku MVSR, v prípade cudzinca s doplnkovou ochranou sa zavádza len možnosť povoliť jeho ubytovanie v pobytovom zariadení, kde sú ubytovaní aj žiadatelia o azyl. V prípade azylanta zákon jednoznačne ustanovuje, že cieľom integrácie azylanta je začlenenie do spoločnosti, najmä získanie vhodného ubytovania a zamestnania (§ 28 ods. 1), ale cudzinci s doplnkovou ochranou v tomto ustanovení chýbajú. Pokiaľ ide o zdravotnú starostlivosť, azylanti sú zaradení do systému verejného zdravotného poistenia, čo neplatí pre cudzincov s doplnkovou ochranou. Zákon o azyle deklaruje, že za cudzincov s doplnkovou ochranou uhradí náklady za zdravotnú starostlivosť v rovnakom rozsahu ako z verejného zdravotného poistenia priamo ministerstvo vnútra, avšak v praxi táto úprava spôsobuje, že štandard zdravotnej starostlivosti cudzincov s doplnkovou ochranou je výrazne nižší ako v prípade azylantov. V tejto súvislosti sa spôsob poskytovania zdravotnej starostlivosti cudzincom s doplnkovou ochranou dostáva aj do konfliktu s právom na súkromný život, keďže na základe uhrádzania zdravotných výkonov má ministerstvo vnútra k dispozícii údaje o zdravotnom stave cudzincov s doplnkovou ochranou. 

V skutočnosti, aj po prijatí novely v navrhovanom znení, zostane rozsah integrácie cudzincov s doplnkovou ochranou na pleciach mimovládnych organizácií, ktoré integračné opatrenia uhrádzajú z prostriedkov európskych fondov, alebo z iných zdrojov. Obsah integračných opatrení je tak každý rok alebo dva odlišný, podľa toho, aký konkrétny projekt je k dispozícii. V prípade azylantov patrí ale zodpovednosť za ich integráciu najmä štátu, čo znamená, že integračné opatrenia sa musia vykonávať aj v prípade, ak by v daný rok nebol implementovaný žiaden projekt mimovládnej organizácie. 

Tieto a ďalšie rozdiely nás vedú k záveru, že návrh novely zákona, tak ako bol predstavený v medzirezortnom pripomienkovom konaní nenapĺňa dostatočne cieľ a ducha revidovanej Kvalifikačnej smernice a mal by byť zásadným spôsobom prepracovaný tak, aby skutočne došlo k vyrovnaniu postavenia cudzincov s doplnkovou ochranou s postavením azylantov. 
Vo vzťahu k zákonu o pobyte cudzincov a zákonu o službách zamestnanosti tiež identifikujeme potrebu niektorých zlepšení. 
Predovšetkým, vítame že navrhovanou novelou sa zavedú špecifické ustanovenia k realizácii monitoringu návratov, ktorý v nezávislej podobe, tak ako ho vyžaduje návratová smernica, na Slovensku zatiaľ neprebieha. Navrhovaná zmena vytvorí predpoklady na naplnenie aj tejto požiadavky práva EÚ. Pripomeňme, že nezávislý monitoring návratov prebieha v takmer všetkých členských krajinách EÚ, okrem SR a najčastejšie ho realizujú práve mimovládne organizácie, alebo úrad verejného ochrancu práv. 
K výraznej zmene dôjde v právnej úprave zaistenia – ministerstvo navrhlo zmenu ustanovenia, ktoré sa týka uplatnenia lehôt v rámci maximálnej prípustnej doby zaistenia a tiež sa zavádzajú nové, osobitné dôvody pre zaistenie žiadateľov o azyl. Zároveň sa upravuje, že maximálna dĺžka zaistenia žiadateľov o azyl v režime tzv. prijímacej smernice môže byť 18 mesiacov. 

S navrhovanými zmenami zásadne nesúhlasíme. Preformulovanie znenia § 88 ods. 4 zákona o pobyte cudzincov vnesie zmätok do ustálenej praxe, preto navrhujeme jeho zmenu. Pokiaľ ide o zaistenie žiadateľov o azyl, zásadne protestujeme proti navrhovanej dĺžke 18 mesiacov. Podľa v súčasnosti platnej právnej úpravy, žiadatelia o azyl môžu byť zaistení najviac 6 mesiacov. Nestotožňujeme sa s tým, aby bolo možné predĺženie tohto obdobia na 18 mesiacov. Navrhované dôvody sa dajú vykladať extenzívne a uplatniť na takmer každého žiadateľa o azyl. V takomto prípade vlastne dochádza k trestaniu žiadateľov o azyl za podanie žiadosti o azyl na Slovensku, čo je podľa nás v rozpore so Ženevským dohovorom o právnom postavení utečencov. 
V súvislosti s transpozíciou smernice o jednotnom povolení na pobyt a zamestnanie máme za to, že zákonodarca opätovne nedokonale pripravil transpozíciu tejto smernice. Už v minulom roku bolo potrebné pôvodný transpozičný návrh stiahnuť, pretože trpel viacerými nedostatkami. Tento stav sa podľa nás nepodarilo výrazne napraviť, pretože v skutočnosti nedôjde k zjednodušeniu celej procedúry, ale k jej skomplikovaniu a predĺženiu. Okrem toho, ako aj samotný zákonodarca priznáva, novela bude mať negatívny dopad na podnikateľské prostredie, čo v súčasnej hospodárskej situácii považujeme za nešťastné. 
Znovu sa zavádza aj povinnosť, že cudzinec, ktorý má udelené povolenie na pobyt za účelom zlúčenia rodiny nebude môcť pracovať v lehote jedného roka od udelenia povolenia na pobyt. Toto považujeme za výrazne negatívny a ničím neodôvodnený zásah, keďže v praxi ide o rádovo niekoľko desiatok cudzincov ročne, čo nemá žiaden vplyv na slovenský pracovný trh. Vo väčšine prípadov ide o ženy – cudzinky, ktorým je udelený prechodný pobyt k ich manželom. Toto reštriktívne ustanovenie tak prehlbuje ich závislosť na manželovi a rozhodne neprispieva k odstraňovaniu rodových rozdielov a diskriminácie. 

Vzhľadom na vyššie uvedené dôvody apelujeme na ministerstvo vnútra, aby predložený návrh prepracovalo v zmysle navrhovaných pripomienok. 
 	O 	ČA 	Stanovisko je čiastočne akceptované v jednotlivých ustanoveniach. 	
Liga za ľudské práva 	K článku II, Bod 16 
Bod 16 - v § 21 ods. 1 písm. d) vypustiť slová „udelené povolenie na zamestnanie“. 

Dôvod : súvisí s navrhovanými zmenami ohľadom možnosti pracovať pre cudzincov, ktorí majú udelené povolenie na účel zlúčenia rodiny. 
 	Z 	N 	Vstup na slovenský trh práce štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorým bol udelený prechodný pobyt na účel zlúčenia rodiny udelením povolenia na zamestnanie v období do uplynutia 12 mesiacov od udelenia prechodného pobytu na účel zlúčenia rodiny neobmedzuje tohto štátneho príslušníka tretej krajiny bezprostredne sa zamestnať. 
Vstup na trh práce štátneho príslušníka tretej krajiny, ktorý má udelený prechodný pobyt na účel zlúčenia rodiny sa navrhuje upraviť s prihliadnutím na budúcu perspektívu zotrvania týchto štátnych príslušníkov tretích krajín na území Slovenskej republiky. Návrh je súlade s článkom 14, ods. 2 Smernice Rady 2003/86/ES z 22. septembra 2003 o práve na zlúčenie rodiny. 
S cieľom podpory prílevu vysokokvalifikovanej pracovnej sily, môžu na slovenský trh práce bez povolenia na zamestnanie bez časového obmedzenia vstupovať štátni príslušníci tretích krajín, ktorí majú udelený pobyt na účel zlúčenia rodiny a ktorí sú rodinnými príslušníkmi držiteľov modrej karty alebo štátnych príslušníkov tretích krajín s udeleným prechodným pobytom na účel výskumu a vývoja (nový § 23a ods. 1 písm. c) druhý a tretí bod). 

Rozpor trvá. 
 	
Liga za ľudské práva 	K článku II, Bod 17 
Bod 17 - v § 21 ods. 4 a ods. 5 zmeniť číslovku „45“ na číslovku „30“ 

Dôvod : lehotou navrhovanou predkladateľom dôjde k zbytočnému predlžovaniu povoľovacieho procesu 
 	Z 	A 	Lehota pre písomné alebo elektronické oznámenie voľných pracovných miest, ich počtu a charakteristiky pred podaním žiadosti o prechodného pobytu na účel zamestnania (§ 21 ods. 4) alebo pred podaním žiadosti o vydanie modrej karty (§ 21 ods. 3) sa upravila na najmenej 30 pracovných dní. 	
Liga za ľudské práva 	K článku II, Bod 23 
Bod 23 - v § 22 ods. 2 vypustiť písm. c) 

Dôvod : súvisí s navrhovanými zmenami ohľadom možnosti pracovať pre cudzincov, ktorí majú udelené povolenie na účel zlúčenia rodiny. 
 	Z 	N 	Vstup na slovenský trh práce štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorým bol udelený prechodný pobyt na účel zlúčenia rodiny udelením povolenia na zamestnanie v období do uplynutia 12 mesiacov od udelenia prechodného pobytu na účel zlúčenia rodiny neobmedzuje tohto štátneho príslušníka tretej krajiny bezprostredne sa zamestnať. 
Vstup na trh práce štátneho príslušníka tretej krajiny, ktorý má udelený prechodný pobyt na účel zlúčenia rodiny sa navrhuje upraviť s prihliadnutím na budúcu perspektívu zotrvania týchto štátnych príslušníkov tretích krajín na území Slovenskej republiky. Návrh je súlade s článkom 14, ods. 2 Smernice Rady 2003/86/ES z 22. septembra 2003 o práve na zlúčenie rodiny. 
S cieľom podpory prílevu vysokokvalifikovanej pracovnej sily, môžu na slovenský trh práce bez povolenia na zamestnanie bez časového obmedzenia vstupovať štátni príslušníci tretích krajín, ktorí majú udelený pobyt na účel zlúčenia rodiny a ktorí sú rodinnými príslušníkmi držiteľov modrej karty alebo štátnych príslušníkov tretích krajín s udeleným prechodným pobytom na účel výskumu a vývoja (nový § 23a ods. 1 písm. c) druhý a tretí bod). 
Rozpor trvá. 
 	
Liga za ľudské práva 	K článku II, Bod 23 
Bod 23. – V § 22 ods. 6 žiadame vypustiť celé písm. c) 

Odôvodnenie: 
Zákon 404/2011 z. z. o pobyte cudzincov v znení účinnom od 1.1.2012 zaviedol v § 126 ods. 1 možnosť vstupovať do pracovnoprávneho vzťahu bez povolenia na zamestnanie pre kategóriu štátnych príslušníkov tretej krajiny s povoleným prechodným pobytom na účel zlúčenia rodiny bezprostredne po jeho udelení. Opätovné sprísnenie daných podmienok považujeme za diskriminačné, navodzujúce právnu neistotu, mnohí/é z týchto osôb budú musieť odísť zo zamestnania, nakoľko nebudú spĺňať nové podmienky. Zároveň poukazujeme na skutočnosť, že možnosťou pracovať bez povolenia nie je nijakým spôsobom ohrozený stav na trhu práce (z hľadiska trhu práce ide o zanedbateľný počet ľudí ročne, pričom ministerstvo práce nedisponuje dostatočnými informáciami o tejto skupine cudzincov), ani nedochádza k nežiaducim javom v súvislosti s touto možnosťou. Uvedené ustanovenie bude mať podľa našich skúseností a vedomostí „rodový aspekt“ znevýhodnenia, nakoľko sa podľa všetkého dotkne najmä novoprichádzajúcich žien migrantiek, ktoré už aj tak vo väčšej miere trpia sociálnym vylúčením. 

Zdôrazňujeme, že ide o opatrenie, ktoré nie je nijako odôvodnené dopadmi na trh práce a jeho dopad bude predstavovať iba prekážku integračného procesu. V konečnom dôsledku to povedie k tomu, že sa pre dotknuté osoby oslabí sociálna ochrana, zdravotné zabezpečenie a posilní už aj tak významná závislosť od garanta pobytu. Ako ukazujú výskumy a údaje z iných krajín, migrantky závislé od rodiny trpia častejšie viacnásobným znevýhodnením v porovnaní s tými, ktoré sú aspoň sčasti integrované prostredníctvom práce alebo iných, napríklad vzdelávacích aktivít. 
 	Z 	N 	Vstup na slovenský trh práce štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorým bol udelený prechodný pobyt na účel zlúčenia rodiny udelením povolenia na zamestnanie v období do uplynutia 12 mesiacov od udelenia prechodného pobytu na účel zlúčenia rodiny neobmedzuje tohto štátneho príslušníka tretej krajiny bezprostredne sa zamestnať. 
Vstup na trh práce štátneho príslušníka tretej krajiny, ktorý má udelený prechodný pobyt na účel zlúčenia rodiny sa navrhuje upraviť s prihliadnutím na budúcu perspektívu zotrvania týchto štátnych príslušníkov tretích krajín na území Slovenskej republiky. Návrh je súlade s článkom 14, ods. 2 Smernice Rady 2003/86/ES z 22. septembra 2003 o práve na zlúčenie rodiny. 
S cieľom podpory prílevu vysokokvalifikovanej pracovnej sily, môžu na slovenský trh práce bez povolenia na zamestnanie bez časového obmedzenia vstupovať štátni príslušníci tretích krajín, ktorí majú udelený pobyt na účel zlúčenia rodiny a ktorí sú rodinnými príslušníkmi držiteľov modrej karty alebo štátnych príslušníkov tretích krajín s udeleným prechodným pobytom na účel výskumu a vývoja (nový § 23a ods. 1 písm. c) druhý a tretí bod). 

Rozpor trvá. 

Liga za ľudské práva 	K článku II, Bod 23 
Bod 23. – V § 22 ods. 9 písm. b) žiadame vypustiť body 1. a 2. 

Dôvod – ako predošlá pripomienka 	Z 	N 	K bodu 1. 
Vstup na slovenský trh práce štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorým bol udelený prechodný pobyt na účel zlúčenia rodiny udelením povolenia na zamestnanie v období do uplynutia 12 mesiacov od udelenia prechodného pobytu na účel zlúčenia rodiny neobmedzuje tohto štátneho príslušníka tretej krajiny bezprostredne sa zamestnať. 
Vstup na trh práce štátneho príslušníka tretej krajiny, ktorý má udelený prechodný pobyt na účel zlúčenia rodiny sa navrhuje upraviť s prihliadnutím na budúcu perspektívu zotrvania týchto štátnych príslušníkov tretích krajín na území Slovenskej republiky. Návrh je súlade s článkom 14, ods. 2 Smernice Rady 2003/86/ES z 22. septembra 2003 o práve na zlúčenie rodiny. 
K bodu 2. 
B tomto ustanovení sa zavádza právo rodinných príslušníkov držiteľov modrých kariet vstupovať na trh práce bez povolenia na zamestnanie. 
S cieľom podpory prílevu vysokokvalifikovanej pracovnej sily, môžu na slovenský trh práce bez povolenia na zamestnanie bez časového obmedzenia vstupovať štátni príslušníci tretích krajín, ktorí majú udelený pobyt na účel zlúčenia rodiny a ktorí sú rodinnými príslušníkmi držiteľov modrej karty alebo štátnych príslušníkov tretích krajín s udeleným prechodným pobytom na účel výskumu a vývoja (nový § 23a ods. 1 písm. c) druhý a tretí bod). 

Rozpor trvá. 
 	
Liga za ľudské práva 	K článku II, Bod 23 
Bod 23. – V § 22 ods. 9 písm. j) žiadame nahradiť prvú vetu slovami „ak trvanie jeho pracovnoprávneho vzťahu alebo vyslania na výkon práce na územie SR nepresiahne 90 dní v kalendárnom roku a ktorý je“ 

Odôvodnenie: 

Štátni príslušníci tretej krajiny, ktorí prichádzajú na územie SR vykonávať tieto činnosti sa na území SR zdržiavajú buď na základe víza alebo bezvízovej dohody. Ani jedna z týchto možností im však nepovoľuje vykonávať akékoľvek činnosti, ktoré súvisia s pracovnou činnosťou. Keďže ich pobyt je krátkodobý a zvyčajne sa vopred nedá predvídať (opravy, dodávky tovaru, montáže,...), nie je z praktického hľadiska možné im vopred vybaviť pracovné povolenie. Dĺžku pobytu žiadame upraviť z dôvodu, že taktiež nie je možné vopred predvídať dĺžku montáže alebo opravy a preto obdobie 90 dní v kalendárnom roku je optimálne. Keďže tento ich status je doposiaľ riešený nedostatočne a prax nám prináša takéto situácie máme za to, že táto pripomienka zjednoduší a sprehľadní ustanovenie pripomienkovaného zákona, zabezpečí právnu istotu cudzincov vstupujúcich na pracovný trh v SR a umožní zahraničným firmám aby si zachovali potrebnú flexibilitu pri prijímaní zahraničných pracovníkov pre výkony, ktoré vyžadujú krátkodobé a okamžité riešenia. 

Zároveň považujeme predmetnú pripomienku za odôvodnenú a jej prijatie považujeme za zásadné. 
 	Z 	ČA 	V prípade štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí v SR zabezpečuje na základe obchodnej zmluvy dodávky tovaru alebo služieb a tento tovar dodáva alebo uskutočňuje montáž, záručné a opravárenské práce, práce týkajúce sa nastavenia systémov výrobných zariadení, programátorské práce alebo odborné školenia, ak trvanie jeho pracovnoprávneho vzťahu alebo vyslania na výkon práce na územie Slovenskej republiky nepresiahne 90 dní (§ 23a ods. 1 písm. l); predĺženie obdobia z 30 na 90 dní). 	
Liga za ľudské práva 	K článku II, Bod 23 
Bod 23 – V § 22 ods. 9 písm. s) žiadame za slová „podľa osobitného predpisu“ doplniť slová „alebo pre významného zahraničného investora,“ a vypustiť slová „a to počas obdobia, na ktoré bolo vydané rozhodnutie o schválení investičnej pomoci“ 

Na Slovensku pôsobí niekoľko významných zahraničných investorov, ktorí sa pri svojej činnosti musia mnohokrát potýkať s problematickou a nejasnou právnou úpravou. Jednou z nich je aj nejasné znenie § 22 ods. 10 písm. r), nakoľko pri citácii „obchodnej spoločnosti, ktorej bola poskytnutá investičná pomoc podľa osobitného predpisu“ je odkaz na zákon 561/2007 Z. z. Tento zákon v zrušujúcich ustanoveniach ruší zákon 565/2001 Z. z. o investičných stimuloch, pričom v žiadnom ustanovení neuvádza, že investičné stimuly udelené podľa zrušeného zákona sa považujú za investičnú pomoc podľa novej právnej úpravy. V praxi sa stretávame s právnymi názormi príslušných kontrolných orgánov, ktoré z uvedeného ustanovenia § 22 ods. 10 písm. r) vyčleňujú mnohých významných zahraničných investorov, ktorým bol poskytnutý investičný stimul podľa už zrušeného zákona 565/2001 Z. z. o investičných stimuloch, čo im v praxi spôsobuje nemaléá problémy. Na základe uvedeného považujeme predmetnú pripomienku za odôvodnenú a jej prijatie považujeme za zásadné. Predkladanou zmenou by došlo aj k zosúladeniu ustanovení zákona o pobyte cudzincov s pripomienkovaným zákonom. 	Z 	ČA 	V prípade štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí v SR zabezpečuje na základe obchodnej zmluvy dodávky tovaru alebo služieb a tento tovar dodáva alebo uskutočňuje montáž, záručné a opravárenské práce, práce týkajúce sa nastavenia systémov výrobných zariadení, programátorské práce alebo odborné školenia, ak trvanie jeho pracovnoprávneho vzťahu alebo vyslania na výkon práce na územie Slovenskej republiky nepresiahne 90 dní (§ 23a ods. 1 písm. l); predĺženie obdobia z 30 na 90 dní). Uvedené sa vzťahuje aj na významného zahraničného investora. 
Rozpor odstránený na rozporovom konaní dňa 27. júna 2013. 
 	
Liga za ľudské práva 	K článku II, Bod 23 
Bod 23. – V § 22 ods. 9 písm. t) znie : 
„ktorý pre významného zahraničného investora alebo obchodnú spoločnosť, ktorej bola poskytnutá investičná pomoc podľa osobitného predpisu, na území Slovenskej republiky zabezpečuje dodávky tovaru alebo služieb a tento tovar dodáva alebo uskutočňuje montáž na základe obchodnej zmluvy, záručné a opravárenské práce, práce týkajúce sa nastavenia systémov výrobných zariadení, programátorské práce, zabezpečuje alebo absolvuje odborné školenia, audity, predstavenstvá, dozorné rady, certifikácie alebo poradenskú činnosť“ 

Odôvodnenie: 
Štátni príslušníci tretej krajiny, ktorí prichádzajú na územie SR vykonávať tieto činnosti sa na území SR zdržiavajú v súčasnosti do vydania povolenia na zamestnanie a do udelenia prechodného pobytu na účel zamestnania, resp. trvalého pobytu cudzineckou políciou buď na základe víza alebo bezvízovej dohody. Ani jedna z týchto možností im však nepovoľuje vykonávať akékoľvek činnosti, ktoré súvisia s pracovnou činnosťou. Taktiež je tu skupina štátnych príslušníkov tretej krajiny, ktorí prichádzajú na územie SR vykonať len určité špecifické činnosti, ktoré nepresiahnu obdobie troch mesiacov. Keďže ich pobyt je krátkodobý a zvyčajne sa vopred nedá predvídať (opravy, dodávky tovaru, montáže,...), nie je z praktického hľadiska možné im vopred vybaviť pracovné povolenie a prechodný pobyt na účel zamestnania. (Žiadať o pobyt na 7 dní alebo 21 dní by bolo nezmyselné a zbytočne by zaťažovalo cudzineckú políciu.) Keďže tento ich status je doposiaľ riešený nedostatočne a prax nám prináša takéto situácie máme za to, že táto pripomienka zjednoduší a sprehľadní ustanovenie pripomienkovaného zákona, zabezpečí právnu istotu cudzincov vstupujúcich na pracovný trh v SR a umožní zahraničným firmám aby si zachovali potrebnú flexibilitu pri prijímaní zahraničných pracovníkov pre výkony, ktoré vyžadujú krátkodobé a okamžité riešenia. 

Predmetnú pripomienku považujeme za odôvodnenú a jej prijatie za zásadné. Predkladanou zmenou by došlo aj k zosúladeniu ustanovení zákona o pobyte cudzincov s pripomienkovaným zákonom. 

 	Z 	ČA 	V prípade štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí v SR zabezpečuje na základe obchodnej zmluvy dodávky tovaru alebo služieb a tento tovar dodáva alebo uskutočňuje montáž, záručné a opravárenské práce, práce týkajúce sa nastavenia systémov výrobných zariadení, programátorské práce alebo odborné školenia, ak trvanie jeho pracovnoprávneho vzťahu alebo vyslania na výkon práce na územie Slovenskej republiky nepresiahne 90 dní (§ 23a ods. 1 písm. l); predĺženie obdobia z 30 na 90 dní). Uvedené sa vzťahuje aj na významného zahraničného investora. 
Rozpor odstránený na rozporovom konaní dňa 27. júna 2013. 
 	
Liga za ľudské práva 	K článku II, Bod 23 
Bod. 23 – V § 22 ods. 9 doplniť nové písm. aa), ktoré znie : 

„ktorý pracuje pre významného zahraničného investora, a to do 90 dní od začiatku pobytu na území Slovenskej republiky“ 

Zosúladenie ustanovení zákona 404/2011 z. z. o pobyte cudzincov a zákona 5/2004 Z. z. o službách zamestnanosti. (cudzinci, pracujúci pre významného zahraničného investora nepotrebujú podľa zákona o pobyte cudzincov prvých 90 dní od začiatku pobytu na území SR prechodný pobyt na účel zamestnania), zákon o službách zamestnanosti vyžaduje povolenie na zamestnanie, jeho vybavovanie je zdĺhavé, máme za to, že táto pripomienka zjednoduší a sprehľadní ustanovenie pripomienkovaného zákona, zabezpečí právnu istotu cudzincov vstupujúcich na pracovný trh v SR a umožní zahraničným firmám aby si zachovali potrebnú flexibilitu pri prijímaní zahraničných pracovníkov pre výkony, ktoré vyžadujú krátkodobé a okamžité riešenia. 

Na základe uvedeného považujeme predmetnú pripomienku za odôvodnenú a jej prijatie považujeme za zásadné. 
 	Z 	ČA 	V prípade štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí v SR zabezpečuje na základe obchodnej zmluvy dodávky tovaru alebo služieb a tento tovar dodáva alebo uskutočňuje montáž, záručné a opravárenské práce, práce týkajúce sa nastavenia systémov výrobných zariadení, programátorské práce alebo odborné školenia, ak trvanie jeho pracovnoprávneho vzťahu alebo vyslania na výkon práce na územie Slovenskej republiky nepresiahne 90 dní (§ 23a ods. 1 písm. l); predĺženie obdobia z 30 na 90 dní). Uvedené sa vzťahuje aj na významného zahraničného investora. 
Rozpor odstránený na rozporovom konaní dňa 27. júna 2013. 
 	
Liga za ľudské práva 	K článku II, Bod 17 
V § 21 navrhujeme nevkladať (vypustiť z návrhu) nové odseky 4 a 5. 

Odôvodnenie: 
Slovenské právne predpisy neukladajú všetkým zamestnávateľom všeobecnú povinnosť oznamovať voľné pracovné miesta úradu práce, pričom ale uloženie povinnosti v zmysle tohto osobitného zákona ukladá vo svojej podstate povinnosť en bloc všetkým slovenským zamestnávateľom, ktorí sú dobromyseľní pri plnení povinností budúceho zamestnávateľa (obsadením pracovného miesta najlepším možným uchádzačom) a sú dobromyseľní pri plnení podmienok osobitného zákona. V prípade, ak chcú zákonné podmienky splniť, ale vopred nevedia, že uchádzačom môže byť a bude štátny príslušník tretej krajiny, museli by túto podmienku splniť dodatočne, čo by bolo v konečnom dôsledku diskriminačné a časovo a kvalitatívne limitovalo výberové konanie vedené zamestnávateľom. 

Obdobne k čl. II, bod 16 (§ 21 ods. 3)  	Z 	N 	Lehota pre písomné oznámenie voľných pracovných miest, ich počtu a charakteristiky pred podaním žiadosti o prechodného pobytu na účel zamestnania (§ 21 ods. 4) alebo pred podaním žiadosti o vydanie modrej karty (§ 21 ods. 3) sa upravila na najmenej 30 pracovných dní. 
Rozpor odstránený na rozporovom konaní dňa 27. júna 2013. 
 	
Liga za ľudské práva 	K článku I. - Bod. 8  
Čl. I. - Bod. 8 – V § 13 ods.4 písm. a) navrhujeme, aby nový text znel: „žiadateľ má ochranu alebo pomoc iných orgánov alebo odborných organizácií Organizácie Spojených národov, ako je Úrad Vysokého komisára Organizácie Spojených národov pre utečencov (ďalej len "úrad vysokého komisára"). Ak takémuto žiadateľovi táto ochrana alebo pomoc z akéhokoľvek dôvodu zanikla bez toho, aby sa o jeho postavení definitívne rozhodlo v súlade s príslušnými uzneseniami Valného zhromaždenia Organizácie Spojených národov, Ministerstvo mu udelí azyl; to neplatí ak existujú dôvody pre neudelenie azylu podľa §13 ods. 2 alebo 3 alebo 4 písm. b)." 

Odôvodnenie: 
Žiadame doplnenie tohto ustanovenia tak, aby bolo plne v súlade so znením čl. 1D Ženevského dohovoru a revidovaným znením kvalifikačnej smernice (čl. 12 ods. 1 písm. a)) ako aj rozsudkom ESD C364/11, ku ktorému sa Ministerstvo vnútra hlási v dôvodovej správe. Podľa predmetného rozsudku “v prípade zistenia príslušných orgánov členského štátu zodpovedného za posúdenie žiadosti o azyl, že podmienka týkajúca sa zániku ochrany a pomoci Úradu Organizácie Spojených národov pre pomoc a prácu v prospech palestínskych utečencov na Blízkom východe (UNRWA) je splnená, pokiaľ ide o žiadateľa, skutočnosť, že môže byť ipso facto „oprávnen[ým]… na výhody z… tejto smernice“, spôsobuje uznanie postavenia utečenca týmto členským štátom v zmysle článku 2 písm. c) uvedenej smernice a priznanie ipso iure postavenia utečenca tomuto žiadateľovi.“ Podstatou nášho návrhu je výslovné premietnutie tohto nároku žiadateľov o azyl podľa čl.1D Ženevského dohovoru na udelenie azylu do legislatívneho textu.  	Z 	N 	Pôvodný návrh považujeme za vhodnejší aj z toho dôvodu, že ustanovenie § 13 sa vzťahuje na neudelenie azylu, kým nový návrh chce riešiť v tomto ustanovení udelenie azylu. 	
Liga za ľudské práva 	K článku I. - Nad rámec návrhu 
K článku I. - V §15a ods.1 navrhujeme vypustiť písm. i) 

Odôvodnenie: 
Znenie predmetného ustanovenia je v priamom rozpore s čl.16 a 19 Kvalifikačnej smernice. Dôvod pre zánik doplnkovej ochrany tak ako ho upravuje dotknuté písmeno zákona o azyle nezodpovedá požiadavkám Kvalifikačnej smernice. Podľa ich znenia doplnková ochrana zaniká iba vtedy, ak zanikli dôvody pre jej poskytovanie alebo tieto dôvody nikdy nejestvovali. Dotknuté písm. i) v §15a ods.1 zákona o azyle však umožňuje zánik doplnkovej ochrany aj nad rámec týchto dôvodov, t.j. aj v situácii ak dôvody na jej poskytovanie naďalej trvajú.  	Z 	N 	Ustanovenie § 15a ods. 1 je v súlade s Kvalifikačnou smernicou, ktorá zahŕňa aj inštitút odmietnutia obnovenia doplnkovej ochrany. Obdobnú úpravu využívajú aj iné členské štáty. 	
Liga za ľudské práva 	K článku I. - Nad rámec návrhu 
Čl. I. - V § 14 ods.1 navrhujeme vypustiť písm. g). 

Odôvodnenie: 
Znenie predmetného ustanovenia je v priamom rozpore s čl.11 a 14 Kvalifikačnej smernice. 	Z 	N 	Azyl sa iba v prípade zlúčenia rodiny udeľuje prvýkrát na tri roky a po uplynutí troch rokov sa na žiadosť azylanta udelí na dobu neurčitú, čo je v súlade so smernicou, ktorá zahŕňa aj odmietnutie obnovenia postavenia utečenca.  	
Liga za ľudské práva 	K článku I. - Bod 26. 
Čl. I. - Bod 26. – Navrhujeme, aby § 20 ods. 3 znel: 
„Doplnková ochrana podľa §13a a 13b sa poskytuje na dobu neurčitú, do času kým cudzinec spĺňa podmienky pre jej poskytovanie." 

Odôvodnenie: 
Zákonodarca navrhuje, aby sa v záujme plnej transpozície bodu 19 Preambuly Kvalifikačnej smernice, ktorá vyzýva k zavedeniu jednotného postavenia azylantov a cudzincov, ktorým sa poskytla doplnková ochrana, obdobie poskytovania doplnkovej ochrany nanovo upravilo obdobným spôsobom ako je to v prípade obdobia udelenia azylu. Trvanie doplnkovej ochrany napokon je už predmetom zákonnej úpravy v §§ 15a a 15b zákona o azyle, a z neho vyplýva, že doplnková ochrana trvá dokiaľ nezanikne, prípadne dokiaľ nie je zrušená. Ako už bolo poukázané v predchádzajúcich dvoch pripomienkach, zánik medzinárodnej ochrany uplynutím času nie je možný pre svoj nesúlad so Smernicou. 
Časové obmedzenie trvania povolení na pobyt podľa čl.24 Kvalifikačnej smernice nemožno zamieňať s možnosťou zákonne obmedziť časové trvanie doplnkovej ochrany. 
Navrhujeme preto, aby na tomto mieste bolo upresnené, že doplnková ochrana sa poskytuje na dobu neurčitú. 
Návrh daný do pripomienkovacieho konania navrhuje poskytnutie doplnkovej ochrany na prvý raz na 1 rok a jej následné predĺženie vždy o dva roky. Ide o minimálny štandard, ktorý ustanovuje revidované znenie Kvalifikačnej smernice, ale pre trvanie povolaní na pobyt. Ministerstvo ho podľa nášho názoru správne navrhuje transponovať zmenou v úprave dokladov o pobyte v zákone o pobyte cudzincov. V zákone o azyle trvanie doplnkovej ochrany už upravené je. Pokiaľ sa Ministerstvo rozhodlo zvoliť model zahrňujúci inštitút obnovenia medzinárodnej ochrany (predĺženie doplnkovej ochrany), pri jeho uplatňovaní by trvanie medzinárodnej ochrany nemalo v žiadnom prípade byť podmienené žiadosťou cudzinca o jeho obnovenie pod sankciou zániku tejto ochrany v prípade nepodania resp. oneskoreného podania tejto žiadosti. Inštitút obnovenia doplnkovej ochrany by mal byť aplikovateľný len v obmedzených lehotách a jedine z podnetu ministerstva. V prípade, že ministerstvo nezačne konať a posudzovať podmienky pre obnovenie medzinárodnej ochrany, takáto ochrana by mala trvať automaticky. 
Je potrebné uviesť, že Slovensko je jedným z mála členských štátov EÚ, ktoré poskytujú resp. predlžujú doplnkovú ochranu na najkratší možný čas ustanovený Kvalifikačnou smernicou resp. jej revidovaným znením. Väčšina krajín pristúpila k tomu, že poskytujú/predlžujú doplnkovú ochranu na 5 alebo viac rokov, prípadne na neurčito a konanie o jej zrušenie alebo nepredĺženie iniciujú iba v prípade, ak nastane skutočne vážna zmena okolností. Táto prax zodpovedá požiadavkám reálneho života – ako sa preukázalo, doplnková ochrana sa zvyčajne udeľuje osobám, ktoré pochádzajú z oblastí, kde konflikty pretrvávajú roky alebo desaťročia (Afganistan, Irak, Somálsko) a situácia sa výrazne nezlepšuje. Preto nie je na mieste očakávať, že ochrana, ktorá bola poskytnutá, bude trvať jeden alebo dva roky. Aj v súčasnej praxi na Slovensku, ak došlo k zrušeniu alebo nepredĺženiu doplnkovej ochrany, tieto konania sa ťahajú roky a nie sú ukončené. Do úvahy je tiež potrebné zobrať integráciu cudzincov s doplnkovou ochranou – títo ľudia tu pracujú, zakladajú si rodiny alebo študujú, preto nie je reálne očakávať, že z jedného dňa na druhý naše územie opustia a vrátia sa do nestabilnej krajiny pôvodu. Ak začneme poskytovať doplnkovú ochranu na neurčito, akceptujeme tým prirodzený beh života a znížime aj náklady spojené s každoročným (resp. 2 ročným) konaním o predĺženie poskytnutej ochrany. Okrem toho, migračný úrad zo zákona priebežne sleduje a vyhodnocuje situáciu v krajine pôvodu žiadateľov o azyl, má k dispozícii celé oddelenie, preto ak dôjde k podstatnej zmene okolností, nič mu nebráni, aby voči cudzincom začal konanie o zrušenie/nepredĺženie doplnkovej ochrany aj z vlastného podnetu. 

 	Z 	N 	Ustanovenie § 20 ods. 3 je v súlade s Kvalifikačnou smernicou, ktorá umožňuje obnovenie doplnkovej ochrany. Obdobnú právnu úpravu využívajú aj iné členské štáty. 	
Liga za ľudské práva 	K článku I. - Nad rámec návrhu 
Čl. I. - Navrhujeme, aby § 20 ods. 2 znel: „Azyl sa udeľuje na dobu neurčitú.“ 

Odôvodnenie: 
Z dôvodov uvedených v predchádzajúcej pripomienke máme za to, že rozdielne trvanie azylu z rôznych dôvodov nemá legitímne zdôvodnenie, pretože výsledkom takejto konštrukcie je zánik azylu z dôvodov v rozpore so smernicou, aj v situácii v ktorej naďalej trvajú dôvody pre jeho trvanie. Takéto odvodené postavenie prehlbuje závislé postavenie rodinných príslušníkov azylanta na garantovi a môže byť sprevádzané rôznymi negatívnymi javmi vyplývajúci zo vzťahov závislosti. 	Z 	N 	Ustanovenie § 20 je v súlade s Kvalifikačnou smernicou, ktorá umožňuje obnovenie postavenia utečenca. Obdobnú právnu úpravu majú aj iné členské štáty.  	
Liga za ľudské práva 	K článku I. - Bod 29. 
Čl. I. - Bod 29. – Navrhujeme, aby v § 21 ods. 1 bola ponechaná možnosť podať opravný prostriedok v prípade, ak je azyl udelený z dôvodu zlúčenia rodiny (§10), z humanitných dôvodov (§9), alebo ak je doplnková ochrana poskytnutá z dôvodu zlúčenia rodiny (§13b). 

Odôvodnenie: 
V týchto prípadoch navrhujeme ponechať možnosť podať opravný prostriedok proti predmetným rozhodnutiam a to z dôvodu, že každé rozhodnutie zakladá cudzincovi iný právny status. Napríklad, osoby, ktorým bol udelený azyl z humanitných dôvodov nemajú nárok na udelenie azylu rodinným príslušníkom z dôvodu zlúčenia rodiny. Tieto osoby nemusia súhlasiť s dôvodom udelenia azylu a môžu mať za to, že spĺňajú podmienky pre udelenie azylu podľa § 8 zákona. Rovnako v prípade osôb, ktorým je azyl (doplnková ochrana) udelený za účelom zlúčenia rodiny, majú len „odvodený“ status od postavenia svojho „garanta“, pričom môžu mať za to, že majú samostatné dôvody pre poskytnutie azylu. Preto navrhujeme ponechanie možnosti podať odvolanie aj pre tieto osoby, v praxi zrejme pôjde o minimum prípadov. 	Z 	ČA 	Cudzinec bude môcť podať opravný prostriedok proti rozhodnutiu o udelení doplnkovej ochrany na účel zlúčenia rodiny. 	
Liga za ľudské práva 	K článku I. - Bod 30. 
Čl. I. - Bod 30. - § 22 - navrhujeme ponechať v pôvodnom znení 

Odôvodnenie: 
Navrhovaná právna úprava nesplní cieľ uvedený v dôvodovej správe. Aj v prípade, ak bude rozhodnutie o neudelení azylu vykonateľné (ale nebude ešte právoplatné), nie je pravdepodobné, že by bolo možné žiadateľa o azyl počas konania o udelenie azylu vyhostiť. Je tiež nelogické, aby tieto osoby, ak aj nespĺňajú dôvody pre poskytnutie azylu, ale v návrate domov im bráni prekážka administratívneho vyhostenia, žiadali o tolerovaný pobyt, pričom azylové konanie by stále prebiehalo. V praxi by im cudzinecká polícia takúto žiadosť ani neprevzala. Zároveň je predmetná úprava v rozpore s Ženevským dohovorom, v zmysle ktorého žiadatelia o azyl nemajú byť „trestaní“ za podanie žiadosti o azyl. Preto navrhujeme ponechanie v pôvodnom znení. 
Vypustiť po rozhovore zo ZS = podľa nášho názoru je to iba ojedinelý výklad zo strany Prešovského súdu. Navyše ani znenie podľa návrhu vlastne status quo nemení. Ak právna norma spája právne následky s rozhodnutím v nejakom konaní, pokiaľ nie je výslovne ustanovené inak, následky nastávajú až právoplatnosťou tohto rozhodnutia. Napr. prepustenie zo zaistenia v prípade rozhodnutia o poskytnutí doplnkovej ochrany. 
 	Z 	N 	Navrhovaná zmena sa robí v súvislosti s § 19 ods. 4, kde rozklad proti rozhodnutiu o zastavení konania podľa odseku 1 písm. i) nemá odkladný účinok, a tým sa rozhodnutie stáva vykonateľným. 	
Liga za ľudské práva 	K článku I. - Bod 31. 
Čl. I. - Bod 31.- Navrhujeme vypustiť navrhovaný § 22 ods. 9 

Odôvodnenie: 
O uvedené žiadame z dôvodu, že nie je správne ani vhodné, aby sa na žiadosť o povolenie pobytu mimo tábor nevzťahoval Správny poriadok. Predmetný paragraf zákona patrí do tretej časti zákona o azyle, prvá hlava s názvom „Práva a povinnosti žiadateľov“. Podľa správneho poriadku, správne orgány rozhodujú o právach, právom chránených záujmoch a povinnostiach fyzických a právnických osôb. Vzhľadom na systematiku zákona o azyle, jeho výklad aj samotný charakter predmetnej veci, v prípade povolenia pobytu mimo tábor ide nesporne o právo žiadateľa o azyl, o ktorom rozhoduje ministerstvo (migračný úrad). Preto nie je zákonný dôvod na vylúčenie tohto konania mimo Správny poriadok. 	Z 	N 	Na umiestnenie žiadateľa v pobytovom tábore sa nevzťahuje Správny poriadok, preto sa navrhuje, aby sa nevzťahoval Správny poriadok ani na žiadosť o pobyt mimo pobytového tábora, ktorý nie je nárokový. Ide o rovnakú právnu úpravu ako v § 23a, kde žiadateľ môže požiadať o vydanie priepustky na opustenie azylového zariadenia.  	
Liga za ľudské práva 	K článku I. - Bod 34. 
Čl. I. – Bod 34 - K §23c, doplniť nový odsek 3, ktorý znie: 
„Na žiadateľov o azyl v postavení maloletých bez sprievodu sa nevzťahuje ustanovenie §3 para.6 a §22 ods.2 a 3.“ 

Odôvodnenie: 
Opakovane pripomienkujeme, že umiestňovanie maloletých žiadateľov o azyl v zariadeniach Ministerstva vnútra nie je vhodné, prispôsobené ich potrebám, a ani nezodpovedá základným požiadavkám starostlivosti o deti a mládež podľa zákona o sociálno-právnej ochrane maloletých. Povinné umiestňovanie detí, ktoré vstúpili do azylového konania, do azylových zariadení, vedie k ďalšiemu premiestňovaniu dieťaťa v rámci SR a zvyšovanie nárokov na jeho prispôsobovanie sa stále novému prostrediu. Takéto premiestňovanie je v rozpore so zásadou najlepšieho záujmu dieťaťa, opakovanie tých istých opatrení alebo formálnych krokov v konaní má na jeho vývoj negatívny vplyv. 	Z 	N 	Problematika umiestňovania maloletých bez sprievodu bude komplexne riešená v budúcom roku v rámci novely zákona č. 305/2005 Z. z. o sociálnoprávnej ochrane detí a sociálnej kuratele. 	
Liga za ľudské práva 	K článku I. - Bod 35. 
Čl. I. - Bod 35 - § 24 ods. 3 navrhujeme ponechať v pôvodnom znení. 

Odôvodnenie: 
Zdôvodnenie je rovnaké ako v bode 31. 	Z 	N 	Ubytovanie azylanta v pobytovom tábore, je nenárokové. Podľa navrhovanej úpravy ministerstvo môže cudzinca ubytovať, pričom musí zobrať do úvahy kapacitné možnosti pobytového tábora a taktiež prihliada na správanie cudzinca. Ani podľa súčasne platnej právnej úpravy vo vzťahu k azylantom sa pri ubytovaní nepočíta s rozhodovaním. Ministerstvo môže azylanta ubytovať, pričom ide o dvojstranný právny úkon, kde si strany dobrovoľne dohodnú podmienky ubytovania. Ide o obdobu nájomnej zmluvy a ubytovaný cudzinec primerane uhrádza výdavky s tým spojené. Tento právny vzťah sa neriadi správnym poriadkom. 	
Liga za ľudské práva 	K článku I. - Body 36 - 42 
Čl. I. - Body 36 – 42: navrhujeme uvedené body prepracovať tak, aby boli v súlade s požiadavkami revidovaného znenia Kvalifikačnej smernice a tiež doplniť ustanovenia, ktoré sa venujú integrácii azylantov (§ 28) tak, aby zahŕňali aj cudzincov s doplnkovou ochranou. 

Odôvodnenie: 
Revidované znenie Kvalifikačnej smernice v preambule aj v ďalších ustanoveniach jednoznačne zakotvuje povinnosť členských štátov zrovnoprávniť postavenie azylantov a cudzincov s doplnkovou ochranou (bod 19 Preambuly KS). Navrhované zmeny v zákone o azyle ale túto požiadavku nepremietajú do svojho znenia dostatočne a postavenie cudzincov s doplnkovou ochranou a ich práva ostávajú rozdielne v porovnaní s právami a postavením azylantov. Preto žiadame prepracovanie predmetných ustanovení tak, aby lepšie transponovali ducha a zámer smernice v duchu nasledujúcich usmernení v konkrétnych pripomienkach k jednotlivým bodom. 	Z 	N 	Nie je možné súhlasiť s názorom, že naďalej zostávajú značné rozdiely medzi právami a výhodami, ktoré majú azylanti v porovnaní s cudzincami, ktorým sa poskytla doplnková ochrana. Je potrebné znovu uviesť, že k podstatnému zblíženiu postavenia azylanta a postavenia cudzinca, ktorému sa poskytla doplnková ochrana, došlo od 1. mája 2013 (zákon č. 75/2013 Z. z.), kedy sa už ani v prípade cudzincov, ktorým sa poskytla doplnková ochrana, nevyžaduje povolenie na zamestnanie. Od tohto dátumu sa cudzinci, ktorým sa poskytla doplnková ochrana, považujú tiež za znevýhodnených uchádzačov o zamestnanie ako azylanti, čo znamená, že sa v ich prípade využívajú aktívne opatrenia na trhu práce. V oblasti prístupu na trh práce tak majú tieto skupiny cudzincov rovnaké postavenie. Uľahčenie prístupu na pracovný trh a samotná zamestnanosť týchto cudzincov je jedným z najdôležitejších faktorov v rámci integračného procesu. Zabezpečovanie výučby slovenského jazyka pre azylantov a cudzincov, ktorým sa poskytla doplnková ochrana, ktorej cieľom by malo byť získanie základnej znalosti nášho jazyka, patrí tiež medzi nevyhnutnú a dôležitú súčasť integrácie cudzincov. Azylanti a cudzinci, ktorým sa poskytla doplnková ochrana, majú zabezpečený tiež rovnaký prístup k vzdelávaniu, pričom vzdelanie, ako jeden z dôležitých faktorov, môže napomôcť pri ich začleňovaní do spoločnosti. Azylanti a cudzinci, ktorým sa poskytla doplnková ochrana majú zabezpečené tiež poskytovanie zdravotnej starostlivosti. Azylanti formou verejného zdravotného poistenia a cudzinci, ktorým sa poskytla doplnková ochrana, a nie sú verejne zdravotne poistení prostredníctvom ministerstva vnútra, ktoré uhrádza zdravotnú starostlivosť v rozsahu ako sa uhrádza z verejného zdravotného poistenia. Ubytovanie cudzinca, ktorému sa poskytla doplnková ochrana, v pobytovom tábore, je nenárokové. Podľa navrhovanej úpravy ministerstvo môže cudzinca ubytovať, pričom musí zobrať do úvahy kapacitné možnosti pobytového tábora a taktiež prihliada na správanie cudzinca. Ohľadom integračných opatrení uhrádzaných z finančných prostriedkov európskych fondov, na základe ktorých sa už v súčasnosti poskytuje cudzincom, ktorým sa poskytla doplnková ochrana, porovnateľná starostlivosť ako azylantom, poznamenávame, že v prípade, ak by sa nemohli realizovať integračné opatrenia na základe projektov, tak sa ocitnú azylanti a cudzinci, ktorým sa poskytla doplnková ochrana, v rovnakej pozícii. Zákon o azyle totiž neobsahuje výhodnejšie ustanovenia pre azylantov, na základe ktorých by sa integračné opatrenia pre azylantov museli vykonávať aj v prípade, ak by v daný rok nebol implementovaný žiaden projekt mimovládnej organizácie a pre cudzincov, ktorým sa poskytla doplnková ochrana by to nebolo možné. K § 28 ods. 1 zákona o azyle je potrebné uviesť, že ide o deklaratórne ustanovenie, ktoré nemá normatívnu povahu. 

Liga za ľudské práva 	K článku I. - Bod 36. 
Čl. I. - Bod 36 – V § 27a odsek 3 znie: 
(3) Ministerstvo môže cudzinca, ktorému sa poskytla doplnková ochrana, na základe jeho písomnej žiadosti na nevyhnutný čas ubytovať v pobytovom tábore, kde je povinný primerane uhrádzať výdavky spojené s jeho pobytom. 

Odôvodnenie: 
Rovnako ako v bode 31, nesúhlasíme ani s vylúčením aplikácie správneho poriadku na rozhodovanie o tomto jeho integračnom oprávnení. §27a ods.3 by mal plne zodpovedať obsahu ustanovenia §24 ods.3 v prípade azylantov. 	Z 	N 	Ubytovanie cudzinca, ktorému sa poskytla doplnková ochrana, v pobytovom tábore, je nenárokové. Podľa navrhovanej úpravy ministerstvo môže cudzinca ubytovať, pričom musí zobrať do úvahy kapacitné možnosti pobytového tábora a taktiež prihliada na správanie cudzinca. Ani podľa súčasne platnej právnej úpravy vo vzťahu k azylantom sa pri ubytovaní nepočíta s rozhodovaním. Ministerstvo môže aj azylanta ubytovať, pričom ide o dvojstranný právny úkon, kde si strany dobrovoľne dohodnú podmienky ubytovania. Ide o obdobu nájomnej zmluvy a ubytovaný cudzinec primerane uhrádza výdavky s tým spojené. Tento právny vzťah sa neriadi správnym poriadkom. 	
Liga za ľudské práva 	K článku I. - Bod 37. 
Čl. I. - Bod 37 – navrhujeme zmeniť na „Ministerstvo má povinnosť vytvárať podmienky pre integráciu azylantov a cudzincov, ktorým sa poskytla doplnková ochrana. Ostatné štátne orgány majú povinnosť primerane sa podieľať na vytváraní podmienok ich integrácie. Podrobnosti ustanoví osobitný predpis, ktorý schváli vláda na návrh ministerstva.“ 
Navrhované znenie §27a ods.4 navrhujeme umiestniť do §28 ako nový odsek, čo je z hľadiska obsahovej systematiky zákona vhodnejšie, pretože ide o všeobecnejšiu úpravu integrácie. 
Vo vzťahu k navrhovanému doplneniu § 28 navrhujeme aby do všetkých ustanovení, kde sa uvádza „azylant“ v príslušnom gramatickom tvare, bolo doplnené „a cudzinec s doplnkovou ochranou“ v príslušnom gramatickom tvare. 
§ 28 znie: 
(1) Cieľom integrácie je začlenenie azylantov a cudzincov, ktorým bola poskytnutá doplnková ochrana do spoločnosti, najmä získanie vhodného ubytovania a zamestnania. 
(2) Po udelení azylu ministerstvo azylanta spravidla umiestni v integračnom stredisku. Po poskytnutí doplnkovej ochrany ministerstvo spravidla umiestni cudzinca v integračnom stredisku. 
(3) Ministerstvo po ukončení pobytu v integračnom stredisku a po absolvovaní kurzu základov slovenského jazyka jednorazovo ponúkne azylantovi a cudzincovi, ktorému bola poskytnutá doplnková ochrana možnosť ubytovania. 
(4) Azylant a cudzinec, ktorému bola poskytnutá doplnková ochrana, je na uľahčenie integrácie do spoločnosti povinný počas pobytu v integračnom stredisku navštevovať kurz základov slovenského jazyka, ktorý zabezpečí ministerstvo. Ministerstvo na žiadosť zabezpečí kurz základov slovenského jazyka aj azylantovi alebo cudzincovi, ktorému bola poskytnutá doplnková ochrana, ktorý nebol umiestnený v integračnom stredisku alebo ktorý počas pobytu v integračnom stredisku neabsolvoval kurz základov slovenského jazyka, v prípade, ak je azylant alebo cudzinec s doplnkovou ochranou maloletým bez sprievodu, kurz základov slovenského jazyka zabezpečí Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky. 

Odôvodnenie: 
Máme za to, že Ministerstvo vnútra je orgánom, ktorý nesie hlavnú zodpovednosť za vytváranie podmienok pre integráciu azylantov a cudzincov s doplnkovou ochranou do spoločnosti. Zákon o azyle mal jednoznačne vyjadriť túto skutočnosť a formulovať povinnosť tohto ministerstva aktívne vytvárať podmienky pre ich integráciu tak, aby nedošlo ku kompetenčným sporom. 
Vzhľadom na to, že z hľadiska obsahu integračných opatrení, zákon je v §28 len veľmi vágny, a len rámcovo upravuje integráciu, bolo by vhodné aby zákon obsahoval splnomocňujúcu normu, ktorá ministerstvo ďalej zaviaže, aby upravilo podrobnosti, akým spôsobom ministerstvo vytvára tieto podmienky osobitným predpisom. 
Uvedené navrhujeme z dôvodu vyrovnania postavenia cudzincov s doplnkovou ochranou v porovnaní s azylantmi. Navrhované znenie zákona o azyle nevyrovnáva dostatočne rozdiely medzi azylantmi a cudzincami s doplnkovou ochranou, čím nedôsledne transponuje revidované znenie Kvalifikačnej smernice. 
V navrhovanom znení sa ustanovuje len možnosť pre ministerstvo ubytovať cudzinca s doplnkovou ochranou v pobytovom zariadení, nie povinnosť, ako to tvrdí dôvodová správa. Okrem toho, v prípade azylantov platí § 28 ods. 2 zákona o azyle, podľa ktorého sa azylant spravidla umiestni v integračnom stredisku. V prípade cudzincov s doplnkovou ochranou takéto ustanovenie chýba. Týmto cudzincom sa poskytuje ubytovanie na základe konkrétnych projektov mimovládnych organizácií, čo jednoznačne nie je udržateľný systém a ide o rozdielnu starostlivosť ako v prípade azylantov. V zmysle bodu 19 preambuly Kvalifikačnej smernice nejestvuje dôvod, ktorý by opodstatňoval rozdielnu právnu úpravu pri azylantoch a pri cudzincoch s doplnkovou ochranou. 

 	Z 	N 	Nie je možné súhlasiť s názorom, že naďalej zostávajú značné rozdiely medzi právami a výhodami, ktoré majú azylanti v porovnaní s cudzincami, ktorým sa poskytla doplnková ochrana. Je potrebné znovu uviesť, že k podstatnému zblíženiu postavenia azylanta a postavenia cudzinca, ktorému sa poskytla doplnková ochrana, došlo od 1. mája 2013 (zákon č. 75/2013 Z. z.), kedy sa už ani v prípade cudzincov, ktorým sa poskytla doplnková ochrana, nevyžaduje povolenie na zamestnanie. Od tohto dátumu sa cudzinci, ktorým sa poskytla doplnková ochrana, považujú tiež za znevýhodnených uchádzačov o zamestnanie ako azylanti, čo znamená, že sa v ich prípade využívajú aktívne opatrenia na trhu práce. V oblasti prístupu na trh práce tak majú tieto skupiny cudzincov rovnaké postavenie. Uľahčenie prístupu na pracovný trh a samotná zamestnanosť týchto cudzincov je jedným z najdôležitejších faktorov v rámci integračného procesu. Zabezpečovanie výučby slovenského jazyka pre azylantov a cudzincov, ktorým sa poskytla doplnková ochrana, ktorej cieľom by malo byť získanie základnej znalosti nášho jazyka, patrí tiež medzi nevyhnutnú a dôležitú súčasť integrácie cudzincov. Azylanti a cudzinci, ktorým sa poskytla doplnková ochrana, majú zabezpečený tiež rovnaký prístup k vzdelávaniu, pričom vzdelanie, ako jeden z dôležitých faktorov, môže napomôcť pri ich začleňovaní do spoločnosti. Azylanti a cudzinci, ktorým sa poskytla doplnková ochrana majú zabezpečené tiež poskytovanie zdravotnej starostlivosti. Azylanti formou verejného zdravotného poistenia a cudzinci, ktorým sa poskytla doplnková ochrana, a nie sú verejne zdravotne poistení prostredníctvom ministerstva vnútra, ktoré uhrádza zdravotnú starostlivosť v rozsahu ako sa uhrádza z verejného zdravotného poistenia. Ohľadom integračných opatrení uhrádzaných z finančných prostriedkov európskych fondov, na základe ktorých sa už v súčasnosti poskytuje cudzincom, ktorým sa poskytla doplnková ochrana, porovnateľná starostlivosť ako azylantom, poznamenávame, že v prípade, ak by sa nemohli realizovať integračné opatrenia na základe projektov, tak sa ocitnú azylanti a cudzinci, ktorým sa poskytla doplnková ochrana, v rovnakej pozícii. Zákon o azyle totiž neobsahuje výhodnejšie ustanovenia pre azylantov, na základe ktorých by sa integračné opatrenia pre azylantov museli vykonávať aj v prípade, ak by v daný rok nebol implementovaný žiaden projekt mimovládnej organizácie a pre cudzincov, ktorým sa poskytla doplnková ochrana by to nebolo možné. K § 28 ods. 1 zákona o azyle je potrebné uviesť, že ide o deklaratórne ustanovenie, ktoré nemá normatívnu povahu.  	
Liga za ľudské práva 	K článku I. - Nad rámec návrhu 
Čl. I. - § 27c ods. 3 – navrhujeme, aby cudzinci s doplnkovou ochranou boli zaradení do systému verejného zdravotného poistenia. 

Odôvodnenie: 
Napriek tomu, že zákon o azyle deklaruje, že ministerstvo uhradí za cudzinca s doplnkovou ochranou zdravotnú starostlivosť v rozsahu, v akom sa uhrádza na základe verejného zdravotného poistenia, v praxi dochádza k výrazne odlišnej úrovni starostlivosti, akú majú dostupnú cudzinci s doplnkovou ochranou v porovnaní s azylantmi. Problémom sú najmä priame platby, s ktorými mnohí lekári nemajú skúsenosť, nemožnosť zvoliť si lekára a tiež je problematické, že z dôvodu preplácania výkonov má ministerstvo prístup k informáciám o zdravotnom stave cudzincov s doplnkovou ochranou, čo považujeme za vážny zásah do práva na súkromný život, čo vzbudzuje pochybnosti o ústavnosti systému. Uvedomujeme si, že ministerstvo vnútra niekoľkokrát iniciovalo rokovania v tomto smere s ministerstvom zdravotníctva, ktoré neboli úspešné, máme ale za to, že zaradenie cudzincov s doplnkovou ochranou do verejného zdravotného poistenia je nevyhnutnosťou, aby došlo k naplneniu požiadavky zrovnoprávnenia statusov azylantov a cudzincov, ktorým bola poskytnutá doplnková ochrana. 	Z 	N 	Pripomienka bola uplatnená nad rámec zákona a spadá do kompetencie Ministerstvo zdravotníctva SR, ktoré s ňou zásadne nesúhlasí a má za to, že cudzincom s doplnkovou ochranou je poskytovaná zdravotná starostlivosť na území SR v súlade s Kvalifikačnou smernicou. Pokiaľ sa v praxi vyskytujú problémy, je potrebné ich riešiť s príslušnou inštitúciou (napr. Úrad pre dohľad nad zdravotnou starostlivosťou). 	
Liga za ľudské práva 	K článku I. - Nad rámec návrhu 
Čl. I. - K §27c Navrhujeme, aby úprava v tomto ustanovení v novom odseku kopírovala obdobnú úpravu v §27 ods.1. 

Odôvodnenie: 
Aj osoby, ktorým bola poskytnutá doplnková ochrana by mali mať nárok na jednorazový príspevok ministerstva. V zmysle bodu 19 preambuly Kvalifikačnej smernice nejestvuje dôvod, ktorý by opodstatňoval rozdielnu právnu úpravu pri azylantoch a pri cudzincoch s doplnkovou ochranou. 	Z 	N 	Poskytovanie jednorazového príspevku sa odvíja od štátneho rozpočtu, ktorý to v súčasnej dobe neumožňuje. 	
Liga za ľudské práva 	K článku I. - Bod 46. 
Čl. I. - Bod 43. – V §46a ods. 1 navrhujeme zmeniť vetu za bodkočiarkou na: „konanie sa môže začať na podnet ministerstva.“ 

Odôvodnenie: 
Považujeme za potrebné, aby možnosť začať konanie bola ponechaná aj pre účastníka konania, nielen pre ministerstvo.  	Z 	N 	Podľa Dublinského nariadenia ide o konanie z moci úradnej, kedy členský štát zisťuje, ktorý členský štát je zodpovedný za posúdenie žiadosti o azyl cudzinca, ktorý má na území SR neoprávnený pobyt.  	
Liga za ľudské práva 	K článku I. - Bod 43. 
Čl. I. - Bod 43. – § 46a ods. 2 – navrhujeme vypustiť. 

Odôvodnenie: 
Nevidíme dôvod na osobitné ustanovenia o doručovaní písomností. Ide o podstatné listiny, ktoré by mali byť doručené štandardným spôsobom podľa správneho poriadku, alebo osobitným spôsobom už uvedeným v zákone o azyle v § 17b.  	Z 	N 	Rovnako, ako je v zákone o azyle samostatne upravené doručovanie písomností v konaní o udelenie azylu, tak je doručovanie upravené samostatne aj v konaní o odovzdaní do iného štátu. Osobitnú úpravu oproti správnemu poriadku si vyžaduje špecifickosť konaní.  	
Liga za ľudské práva 	K článku I. - Bod 43. 
Čl. I. - Bod 43. - § 46b ods. 2: Navrhujeme doplniť: „Proti rozhodnutiu o zastavení konania podľa odseku 1, okrem rozhodnutia podľa odseku 1 písm. b)“ 

Odôvodnenie: 
Doplnenie navrhujeme z dôvodu, že v prípade, ak bude konanie o odovzdaní do iného štátu začaté, napriek tomu, že nebol dôvod na začatie konania alebo dôvod odpadol, môže mať účastník konania právny záujem na doručení predmetného rozhodnutia ako aj na prípadnom podaní opravného prostriedku.  	Z 	A 	 	
Liga za ľudské práva 	K článku I. - Bod 43. 
Čl. I. - Bod 43. – navrhujeme tiež vyriešiť otázku pobytu účastníka konania o odovzdanie do iného štátu 

Odôvodnenie: 
Zákon neupravuje, či sa tieto osoby budú na účely tohto konania považovať za žiadateľov o azyl, resp. či ich pobyt v SR bude považovaný za oprávnený počas konania. Taktiež nie je uvedené, či budú ubytovaní v záchytnom a pobytových táboroch ministerstva, ako bude riešená otázka ich dokladu a zdravotnej starostlivosti. Navrhujeme uvedené dopracovať.  	Z 	N 	Pôjde o cudzincov, ktorí sú v zmysle nariadenia žiadateľmi o azyl, ale o tento požiadali v inom štáte. Na území SR sa zdržiavajú neoprávnene a Slovenská republika nie je povinná im poskytovať ubytovanie alebo zdravotnú starostlivosť. 	
Liga za ľudské práva 	K článku I. - Bod 48. 
Čl. I. - Bod 48. - § 50 písm. c) – navrhujeme ponechať v pôvodnom znení 

Odôvodnenie: 
Nesúhlasíme s predmetnou zmenou, pretože v zmysle revidovaného znenia Kvalifikačnej smernice, nemôže byť žiadateľovi o azyl zhoršený prístup a postavenie v azylovom konaní len z dôvodu, že nemá dostatok finančných prostriedkov na úhradu trov konania. Preto navrhujeme ponechať v pôvodnom znení, prípadne upraviť tak, aby právna úprava zodpovedala smernici.  	Z 	N 	Z hľadiska úhrady trov konania je postačujúca všeobecná úprava v správnom poriadku. Bezplatná právna pomoc je podľa európskej legislatívy garantovaná v konaní pred súdmi, čo zostalo zachované.  	
Liga za ľudské práva 	K článku III. - Nad rámec návrhu 
Všeobecná pripomienka k § 32 odsek 4, § 34 odsek 3, § 38 odsek 5 písmeno e) bod 2, § 43 odsek 3 písmeno e), § 47 odsek 4 písmeno a), § 53 odsek 3 písmeno b), Pokiaľ ide o dokladovanie skutočností podľa zákona o pobyte cudzincov, mala by sa výnimka platnosti matričných dokladov (viac ako 90 dní) vzťahovať aj na akékoľvek dvojstranné právne úkony uzavreté medzi žiadateľmi a inými osobami, t.j. zmluvy, ktoré slúžia na dokladovanie skutočností ako napr. nájomné alebo pracovné zmluvy. Ide o všeobecnú právnu teóriu, kde platí zásada zmluvnej voľnosti, zmluva je dvojstranný právny úkon a ako taká nadobúda platnosť dňom jej podpísania a účinnosť dňom stanoveným v zmluve. Do tejto zmluvnej voľnosti podľa nášho právneho názoru nemôže zasahovať tretí subjekt tým, že považuje zmluvu za neplatnú ak ju obe zo strán neodvolali alebo od nej neodstúpili, pretože zmluva zakladá práva a povinnosti a pôsobí najmä voči dvom zmluvným stranám. 
Rozumieme tiež podmienke obmedzenej platnosti Listu vlastníctva, avšak domnievame sa, že aj v tomto prípade si vie správny orgán overiť splnenie podmienky sám, a to prostredníctvom oficiálneho Katastrálneho portálu v zmysle vládneho programu ESO (Efektívna, Spoľahlivá a Otvorená štátna správa). V zmysle tohto programu: „Občan a podnikateľ vybaví všetky špecializované transakcie zabezpečované štátom jednoducho a s minimálnymi nákladmi. Pri styku so štátom môže maximálne využívať elektronické prostriedky a pri osobnom vybavovaní nemusí navštevovať žiadne ďalšie špecializované úrady na rôznych miestach. Štátna správa je z pohľadu občana a podnikateľských subjektov jednoduchá, prehľadná a dostupná. Štátna správa je štíhla, pružná, funguje udržateľne, transparentne a s minimálnymi nákladmi.“ Viac na: www.minv.sk/?vladny-program-eso-efektivna-spolahliva-a-otvorena-statna-sprava Chýbajúci doklad o ubytovaní by nemal byť prekážkou pre prevzatie žiadosti o pobyt v prípade, ak si vie správny orgán uvedenú skutočnosť preveriť sám. 
 	Z 	ČA 	V zákone o pobyte cudzincov budú upravené ustanovenia pri obnovení pobytu týkajúce sa nájomnej zmluvy a výpisu z katastra. Pri udeľovaní pobytu zostáva súčasná úprava.  	
Liga za ľudské práva 	K článku III. - Nad rámec návrhu 
Čl. III. - K § 126 ods. 5 – navrhujeme vypustiť povinnosť osvedčených podpisov na nájomných zmluvách a iných dvojstranných právnych úkonoch 

Odôvodnenie: 
Z dôvodu, že vyžadovaním osvedčených podpisov zákonodarca zasahuje do dvojstranných právnych vzťahov, ktoré sú upravené v úplne iných predpisoch (napr. nájomné zmluvy). V aplikačnej praxi v tejto súvislosti dochádza k celému radu problémov a komplikácií a konanie podľa zákona o pobyte cudzincov sa zbytočne byrokratizuje.  	Z 	N 	Návrh nie je možné akceptovať, nakoľko v prípade napr. nájomnej zmluvy je táto použitá na ďalší právny úkon. Policajný útvar na jej základe prihlási cudzinca na konkrétnu adresu. Bez overeného podpisu by to nebolo možné.  	
Liga za ľudské práva 	K článku III. - Nad rámec návrhu 
Čl. III. - K § 89 – navrhujeme doplniť ustanovenia, ktoré riešia právne postavenie štátneho príslušníka tretej krajiny, ktorému je uložená povinnosť nahrádzajúca zaistenie 

Odôvodnenie: 
V praxi sa ukázalo ako problematické, že štátni príslušníci, ktorým je uložená tzv. alternatíva zaistenia, nemajú definovaný právny status – teda napríklad typ pobytu a práva a povinnosti, vrátane napr. poskytovania zdravotnej starostlivosti a možnosti pracovať. Napríklad v Belgicku majú takéto osoby oprávnený pobyt, sú zaradení do systému zdravotnej starostlivosti a môžu pracovať alebo študovať, kým sa nepripraví ich odchod. Keďže v praxi môže návrat trvať aj niekoľko mesiacov (ako sa tomu deje v súčasnosti), existuje naliehavá spoločenská potreba upraviť tieto skutočnosti v zákone.  	Z 	N 	Cudzinec, ktorému je uložená alternatíva zaistenia, má postavenie osoby s neoprávneným pobytom, ktorá čaká na administratívne vyhostenie. Podmienkou alternatívy zaistenia je, že štátny príslušník tretej krajiny má zabezpečené ubytovanie počas trvania tejto povinnosti a dostatočné finančné zabezpečenie pobytu. To znamená, že si dokáže sám zabezpečiť všetky svoje potreby vrátane zdravotnej starostlivosti. V prípade jeho umiestnenia v zariadení mu tieto potreby hradí ministerstvo vnútra.  	
Liga za ľudské práva 	K článku III. - Bod 36 a 37 
Bod 36 a 37 
V §73 ods. 3 navrhujeme za slová „podľa § 24, § 25, § 26, § 27, § 29 alebo 30“ doplniť textom: „a v prípade prechodného pobytu cudzinca, ktorému bol udelený azyl alebo poskytnutá doplnková ochrana“. 

Odôvodnenie: 
V záujme ich čo najlepšieho začlenenia do spoločnosti je výhodné ak osoby, ktoré majú doplnkovú ochranu majú vydané doklady, pri ktorých v nich jasne stojí, že majú oprávnenie pracovať. Toto opatrenie veľmi pomôže pri ich komunikácii s potenciálnymi zamestnávateľmi. § 126 upravuje všetky vymenované prípady, ako aj ďalšie tie, ktoré na území SR nepotrebujú prechodný pobyt za účelom zamestnania, aby mohli pracovať. 

 	Z 	N 	Rozsah údajov v doklade o pobyte je určený smernicou. Ďalšie doplnenie nie je možné z technického hľadiska, keďže doklad vo forme polykarbonátovej karty neobsahuje dostatočný počet znakov. 	
Liga za ľudské práva 	K článku III. - Bod 41. 
Bod 41. § 82 ods. 1 
Zmena v predvetí by sa mala dotknúť len situácie podľa písm. h). V ostatných prípadoch by bolo vhodnejšie ponechať možnosť vyhostiť. 
Zároveň navrhujeme v § 82 ods. 1 vypustiť písm. c), d), e), i) a q) z predmetného ustanovenia. 

Odôvodnenie: 
Návratová smernica sa zaoberá otázkou vydávania rozhodnutia o návrate v prípadoch cudzincov, ktorí sa neoprávnene zdržiavajú na území členských štátov. Pre tento prípad je obligátne vydávanie rozhodnutí tak ako spomína dôvodová správa. Máme ale za to, že ostatné dôvody, ktoré zákon označuje za možné dôvody admin.vyhostenia podľa §82 ods.1 zákona o pobyte cudzincov, nezodpovedajú návratovej smernici a bolo by vhodné opakovanie zvážiť ich znenie práve v súvislosti so zmenou „môže vyhostiť“ na „vyhostí“ v predvetí. 
Ide napr. o písm. c), ak bol cudzinec právoplatne odsúdený za úmyselný trestný čin a nebol mu uložený trest vyhostenia. § 65 zákona č. 305/2005 Z. z. Trestného zákona upravuje otázku ukladania trestu vyhostenia. Pokiaľ súd dospel k záveru, že nie je potrebné alebo možné uložiť trest vyhostenia (napr. pre jestvujúcu prekážku vyhostenia alebo pre iné dôvody), máme za to, že policajný útvar nemá žiadny dôvod na to, aby opätovne posudzoval skutočnosti, o ktorých už rozhodol súd. Ak by tak bolo, išlo by vlastne o dvojité sankcionovanie za to isté konanie, čo neumožňuje ani ÚSR, ani EDĽP. 
V súvislosti s trestným konaním zastávame názor, že v prípade navrhovaných ustanovení v písmenách d), e) a i) je vhodnejšie ponechať posudzovanie dôvodov, ktoré tieto ustanovenia obsahujú na orgány činné v trestnom konaní. Preto navrhujeme v § 82 ods. 1 písm. c), d), e), i) a q) z návrhu vypustiť. 
Text uvedený pod písmenom q) je príliš vágny a preto navrhujeme jeho spresnenie. 

 	Z 	A 	 	
Liga za ľudské práva 	K článku III. - Bod 42. 
Bod 42 - V § 84 ods. 8 navrhujeme doplniť písm. e), f), g): 
„e) výkonu návratov na základe readmisných zmlúv, 
f) výkonu návratov bez nariadenia zaistenia, napr. pri uložení povinnosti vycestovať resp. pri uplatňovaní alternatív zaistenia, 
g) pri realizáciu odmietnutia vstupu na územie SR.“ 

Odôvodnenie: 
Navrhujeme úpravu obsahu kontroly výkonu administratívneho vyhostenia doplniť aj o ďalšie oblasti, ktoré priamo súvisia s napĺňaním návratovej politiky štátu. 
 	Z 	ČA 	Pripomienka bude čiastočne akceptovaná s tým, že v predvetí § 84 ods. 8 sa doplní slovo "najmä", čím bude ponechaná možnosť monitoringu aj v iných prípadoch. 	
Liga za ľudské práva 	K článku III. - Bod 44. 
Bod 44. - § 88 ods. 4: navrhujeme preformulovať 

Odôvodnenie: 
Navrhované znenie § 88 ods. 4 je podľa nás zmätočné a nie je úplne v súlade s návratovou smernicou. Pokiaľ ide o možnosť uvedenú v druhej vete, opakovane predĺžiť prvotné zaistenie (6 mesačné obdobie), terminológia „opakovane predĺžiť zaistenie“ je zmätočná, pretože z gramatického hľadiska sa viaže skôr k predĺženiu lehoty zaistenia (12 mes.).Okrem toho, návratová smernica túto formuláciu nepozná, navrhované znenie tak ide nad rámec smernice. Zákon tiež neustanovuje, či „opakované predĺženie zaistenia“, bude vykonané vo forme rozhodnutia, proti ktorému bude možné podať opravný prostriedok, ani či dôjde napríklad k prepusteniu zaisteného cudzinca a akou formou bude policajný útvar skúmať trvanie dôvodov na „opakované predĺženie zaistenia“ a pod. Preto navrhujeme preformulovanie. Návratová smernica v odseku 3 čl.15 v každom prípade vyžaduje pre akékoľvek predĺženie zaistenia splnenie podmienky súdneho prieskumu.  	Z 	N 	Pri predĺžení zaistenia policajný útvar vždy vydá nové rozhodnutie, ktoré je preskúmateľné súdom, pričom celková doba zaistenia zostáva zachovaná na šesť mesiacov, čo je v súlade so smernicou. Rovnako pri predĺžení lehoty zaistenia bude vždy vydané nové rozhodnutie preskúmateľné súdom, pričom celková doba zaistenia zostáva zachovaná na 12 najviac mesiacov. Navrhnutá úprava prispeje k právnej istote zaistenej osoby a k preskúmateľnosti rozhodnutia, ktoré bude vydávané na kratší čas. 	
Liga za ľudské práva 	K článku III. - Bod 46  
Bod 46 - V § 88a ods.1 navrhujeme doplniť do predvetia nasledujúcu vetu: „Policajt je oprávnený zaistiť žiadateľa o azyl ak je to nevyhnutné a na základe posúdenia individuálnych okolností prípadu, ak iné menej závažné donucovacie opatrenia nemôžu byť účinne uplatnené.“ 

Odôvodnenie: 
Odôvodnenie: 
Navrhovaná zmena je v súlade s čl. 8 ods. 2 revidovaného znenia tzv. Prijímacej smernice, ktorá ustanovuje podmienky a dôvody zaistenia žiadateľov o azyl. Preto navrhujeme doplnenie predmetného ustanovenia. 
 	Z 	ČA 	Ustanovenie bude doplnené o podmienku, že účel zaistenia nebolo možné dosiahnuť menej závažnými prostriedkami. Individuálne okolnosti prípadu posudzuje správny orgán vždy v súlade so všeobecným predpisom o správnom konaní. 	
Liga za ľudské práva 	K článku III. - Bod 46 
Bod 46 – v § 88a ods. 1 písm. a) - navrhujeme vypustiť ustanovenie 

Odôvodnenie: 
V situácii, kedy väčšina žiadateľov o azyl prichádza do našej krajiny bez dokladov totožnosti či už preto, že dramatické okolnosti ich úteku im nedovolili zobrať so sebou doklady, alebo preto, že nevydanie dokladov totožnosti je formou prenasledovania osoby v krajine pôvodu (napríklad Kurdi bez občianstva v Sýrii), alebo preto, že v danej krajine existuje dlhodobý rozvrat spoločenského zriadenia spôsobujúci, že nefungujú inštitúcie zodpovedné za vydávanie dokladov totožnosti, je zavedenie možnosti zaistenia žiadateľov o azyl na účely zistenia ich totožnosti formou ich trestania. Ustanovenie v navrhovanom znení umožňuje jeho aplikáciu na takmer každého žiadateľa o azyl, bez ohľadu na dôvod, pre ktorý nemôže preukázať totožnosť. Preto máme za to, že takéto ustanovenie v zákone nemôže byť. Článok 31 Dohovoru o právnom postavení utečencov z roku 1951 požaduje, aby utečenci a žiadatelia o azyl neboli pre svoj nezákonný vstup alebo prítomnosť akýmkoľvek spôsobom postihovaní za predpokladu, že sa sami bezodkladne prihlásia a preukážu dostatočný dôvod na svoj nezákonný vstup alebo prítomnosť. Takáto právna úprava zaistenia však utečencov priamo sankcionuje za ich nezákonný vstup na územie SR bez ohľadu na ostatné okolnosti prípadu. 
 	Z 	N 	Dôvod zaistenia je v súlade s požiadavkou Európskej únie. Upravená bude doba zaistenia v tomto prípade na najviac šesť mesiacov. 	
Liga za ľudské práva 	K článku III. - Bod 46  
Bod 46 - v § 88a ods. 1 písm. b) – navrhujeme vypustiť celé ustanovenie 

Odôvodnenie: 
Policajný útvar, ktorý vydá rozhodnutie o zaistení žiadateľa o azyl nie je orgán, ktorý je štátom splnomocnený na zisťovanie skutočností, na ktorých je založená žiadosť o azyl a na posúdenie, že bez zaistenia by tieto skutočnosti nebolo možné získať. Policajný útvar teda nemá právomoc rozhodnúť o zaistení žiadateľa o azyl z tohto dôvodu, pretože nie je jasné, čím by takéto rozhodnutie zdôvodnil a ako by odôvodnil trvanie dôvodov a zisťovanie skutočností, na ktorých je postavená žiadosť o azyl (ide o činnosť, ktorú policajný útvar nevykonáva). Preto navrhujeme jeho úplné vypustenie, prípadne, ak táto možnosť bude odmietnutá, navrhujeme, aby došlo k aplikácii len ak existuje signifikantné riziko úteku.  	Z 	ČA 	Ustanovenie bude doplnené o podmienku, že účel zaistenia nebolo možné dosiahnuť menej závažnými prostriedkami. Správny orgán vždy skúma individuálne okolnosti prípadu v súlade so všeobecným predpisom o správnom konaní. 	
Liga za ľudské práva 	K článku III. - Bod 46  
Bod 46 - v § 88a ods. 1 písm. b) – navrhujeme vypustiť celé ustanovenie 

Odôvodnenie: 
Policajný útvar, ktorý vydá rozhodnutie o zaistení žiadateľa o azyl nie je orgán, ktorý je štátom splnomocnený na zisťovanie skutočností, na ktorých je založená žiadosť o azyl a na posúdenie, že bez zaistenia by tieto skutočnosti nebolo možné získať. Policajný útvar teda nemá právomoc rozhodnúť o zaistení žiadateľa o azyl z tohto dôvodu, pretože nie je jasné, čím by takéto rozhodnutie zdôvodnil a ako by odôvodnil trvanie dôvodov a zisťovanie skutočností, na ktorých je postavená žiadosť o azyl (ide o činnosť, ktorú policajný útvar nevykonáva). Preto navrhujeme jeho úplné vypustenie, prípadne, ak táto možnosť bude odmietnutá, navrhujeme, aby došlo k aplikácii len ak existuje signifikantné riziko úteku.  	Z 	ČA 	Dôvod zaistenia žiadateľa o azyl je v súlade s požiadavkou Európskej únie. V predvetí ustanovenia sa doplní podmienka, že účel zaistenia nebolo možné dosiahnuť menej závažnými prostriedkami. 	
Liga za ľudské práva 	K článku III. - Bod 46  
Bod 46 - v § 88a ods. 1 písm. c) - vypustiť ustanovenie, alebo za slovami „podal žiadosť o azyl“ doplniť text „s výlučným cieľom oddialiť alebo zmariť jeho administratívne vyhostenie a existuje naliehavé riziko jeho úteku a predtým mal možnosť podať žiadosť o azyl". 

Odôvodnenie: 
Máme za to, že v tejto súvislosti nie je jasné, ako policajný útvar určí, či štátny príslušník tretej krajiny podal žiadosť o udelenie azylu len preto, aby sa vyhol vyhosteniu, alebo má skutočné dôvody pre podanie žiadosti. Policajnému útvaru neprislúcha hodnotenie dôvodov žiadosti o azyl, nemá na to zákonom zverenú kompetenciu. Preto nemôže v praxi tento dôvod samostatne vyhodnotiť. Z týchto dôvodov navrhujeme úpravu ako v predchádzajúcich bodoch, teda vypustiť predmetné ustanovenie. Alternatívne navrhujeme doplniť, že musí ísť o výlučný cieľ žiadosti o azyl a tiež, že predtým musel mať možnosť podať žiadosť o azyl, čo by bolo v súlade s revidovaným textom tzv. Prijímacej smernice. 

 	Z 	N 	Dôvod zaistenia je v súlade s požiadavkou Európskej únie. Celková doba zaistenia bude upravená na najviac šesť mesiacov.  	
Liga za ľudské práva 	K článku III. - Bod 46  
Bod 46. - v § 88a ods. 1 písm. d) – navrhujeme vypustiť predmetné ustanovenie, alternatívne navrhujeme doplniť „a ak existuje naliehavé riziko úteku“. 

Odôvodnenie: 
Žiadatelia o azyl sú spravidla ubytovaní v pobytových táboroch ministerstva vnútra. V prípade, ak ide o ohrozenie verejnej bezpečnosti, spravidla by mal konať príslušný trestný súd a zobrať žiadateľa o azyl do väzby. Ak sa tak nestane, nemusí byť daný ani dôvod zaistenia. Aj v súčasnosti sa vedie viacero konaní o azyl, kde sa účastníci považujú za bezpečnostné riziko a ich osobná sloboda nie je nijako obmedzená. Tieto konania trvajú roky, pričom účastníci konania sa na našom území voľne pohybujú, neušli, nepáchajú trestnú činnosť, ani neporušujú zákony. Preto navrhujeme, aby bola možnosť zaistenia prípustná len ak existuje naliehavé riziko úteku. Okrem toho ministerstvu pripomíname, že v prípadoch, ak k zaisteniu dôjde z dôvodov verejnej bezpečnosti, Európsky súd pre ľudské práva stanovil osobitne prísne podmienky pre zákonnosť takéhoto rozhodnutia, vrátane oznámenia podstaty dôvodov verejnej bezpečnosti účastníkovi konania, a sprístupnenia utajovanej časti dôkazov jeho osobitnému zástupcovi. Túto povinnosť má orgán, ktorý uvalil na cudzinca zaistenie. Keďže v SR takýto systém nefunguje, bude problematické naplniť požiadavky ESĽP na zákonnosť zaistenia.  	Z 	ČA 	V predvetí ustanovenia bude doplnená podmienka, že účel zaistenia nebolo možné dosiahnuť menej závažnými prostriedkami. Správny orgán vždy posudzuje individuálne okolnosti prípadu v súlade so všeobecným predpisom o správnom konaní. 	
Liga za ľudské práva 	K článku III. - Bod 46  
Bod 46 - V § 88a ods. 2 navrhujeme zmeniť druhú vetu na: „Celková dĺžka zaistenia nesmie presiahnuť 90 dní.“ 

Odôvodnenie: 
V súčasnosti zákon o pobyte cudzincov neumožňuje predĺžiť zaistenie žiadateľa o azyl, toto teda môže trvať najviac 6 mesiacov. Nevidíme dôvod na to, aby zákonodarca toto ustanovenie sprísnil a zaviedol možnosť až 18 mesačného zaistenia žiadateľov o azyl. Okrem toho, napríklad v ČR môže byť zaistenie žiadateľa dlhé nanajvýš 120 dní. Bez bližšieho zdôvodnenia naliehavej spoločenskej potreby v porovnaní so súčasných stavom, považujeme sprísnenie za bezdôvodné. Vzhľadom na nové dôvody zaistenia žiadateľov o azyl, ktoré zákonodarca predstavil a ktoré sa viažu k nevyhnutnosti zistiť skutočnosti potrebné pre samotné azylové konanie (totožnosť, štátna príslušnosť, samotné dôvody žiadosti a pod.), navrhujeme, aby nevyhnutnosť zaistenia a jeho maximálne trvanie kopírovalo dĺžku azylového konania, ktorá je podľa zákona o azyle v zásade 90 dní. Po ich uplynutí už nie je dôvod na predlžovanie lehoty zaistenia žiadateľa o azyl v režime Prijímacej smernice.  	Z 	ČA 	Celková dĺžka zaistenia žiadateľa o azyl sa upraví na najviac šesť mesiacov, s výnimkou ohrozenia bezpečnosti štátu alebo verejného poriadku, kde sa ponechá možnosť predĺženia lehoty zaistenia o najviac 12 mesiacov.  	
VšZP 	Čl. II bod 26. § 23 - nad rámec návrhu  
Navrhujeme doplniť odsek 7), ktorý znie: “(7) Úrad na žiadosť štátneho príslušníka tretej krajiny predĺži povolenie na zamestnanie, ak bolo uhradené poistné na povinné verejné zdravotné poistenie.“. 
Odôvodnenie: Eliminácia neplatenia poistného na verejné zdravotné poistenie zamestnávateľmi v tých prípadoch kedy zamestnávatelia, ktorí zamestnávajú štátnych príslušníkov tretej krajiny, pri predĺžení pobytu ďalej zamestnávajú tieto osoby (majú pracovné zmluvy), ale poistné na verejné zdravotné poistenie neodvádzajú. 

 	O 	N 	Neplnenie povinností vyplývajúcich z jednotlivých právnych predpisov je porušením všeobecne záväzných právnych predpisov.  	
VšZP 	Čl. III bod 31. § 40 odsek 5 - nad rámec návrhu 
Navrhujeme doplniť písm. d), ktoré znie: „d) doklad o úhrade poistného na povinné verejné zdravotné poistenie.“. 
Odôvodnenie: Eliminácia neplatenia poistného na verejné zdravotné poistenie zamestnávateľmi v tých prípadoch kedy zamestnávatelia, ktorí zamestnávajú štátnych príslušníkov tretej krajiny, pri predĺžení pobytu ďalej zamestnávajú tieto osoby (majú pracovné zmluvy), ale poistné na verejné zdravotné poistenie neodvádzajú. Súvisí s pripomienkou (návrhom) k Čl. II bodu 26. § 23. 

 	O 	N 	V tomto prípade ide o vzťah medzi zamestnávateľom a zdravotnou poisťovňou, preto pobyt cudzinca nemôže závisieť od splnenia povinnosti zamestnávateľa voči zdravotnej poisťovni.  	
SAIA 	čl. II bod 16 
1. Navrhujeme v znení ods. 1 doplniť písmeno g) v znení: 
„g) ktorý má udelený prechodný pobyt na iný účel, ako je účel zamestnania, ak sú splnené podmienky podľa § 22 ods. 1 a 2 a cudzincovi bolo udelené povolenie na zamestnanie.“ 
Zdôvodnenie: Návrh sa snaží odstrániť vnútorný rozpor zákona, ktorý by vznikol po prijatí novely. Súčasné znenie navrhovaného odseku by bez tejto zmeny napríklad nedovoľovalo uzavrieť pracovnú zmluvu so študentmi a žiakmi, ktorí v rámci študijného pobytu na Slovensku absolvujú paralelne aj prax, ktorá by bola integrálnou podmienkou ich štúdia (bod 23. návrhu - navrhované znenie §22 ods.7 písm. c). Formálne by síce mohli získať povolenie na zamestnanie, ale v zmysle pôvodne navrhovaného znenia by ho zamestnávateľ nemohol zamestnať, keďže taký prípad nebol uvedený. Obava o zneužitie účelu pobytu na ľahší prístup na pracovný trh v tomto prípade nehrozí, keďže cudzinec si primárne musí plniť povinnosti súvisiace s udeleným účelom pobytu, a v prípade ich neplnenia sú nastavené rôzne mechanizmy na odhalenie neplnenia povinností a možnosť zrušenia pobytu. 
2. V prípade, že nebude akceptovaná pripomienka vyššie, navrhujeme v znení ods. 1 doplniť nové písmeno g) v znení: 
„g) ktorý má udelený prechodný pobyt na účel štúdia, je študentom vysokej školy na Slovensku a má udelené povolenie na zamestnanie podľa § 22 ods. 1.“ 
Zdôvodnenie: Platná Migračná politika SR schválená vládou SR vyžaduje „aktualizáciu legislatívno-právnych podmienok vytvárajúcich flexibilnejšie formy pre vstup a pobyt migrantov na realizáciu štúdia“. Ak sa v súvislosti s ustanoveniami navrhovanej novely ďalej uľahčujú podmienky pre zamestnanie sa cudzincov-absolventov vysokých škôl na Slovensku, je nevyhnutné vytvoriť im rovnaké možnosti, aké majú slovenskí študenti pre zamestnávanie popri štúdiu. Študenti po dohode so zamestnávateľom a s ohľadom na študijné povinnosti si vedia, najmä vo vyšších ročníkoch, flexibilne upraviť harmonogram svojich povinností a tak skĺbiť prácu so štúdiom, a to aj v rozsahu vyššom, ako je navrhovaných 20 hodín, na ktoré sa môže zamestnať bez povinnosti povolenia na prácu. Vyššie zapojenie do pracovného procesu, najmä ku koncu štúdia, má aj pozitívny vplyv na zvyšovanie miery integrácie, čo prispieva opäť k požiadavke Migračnej politiky, aby sa predchádzalo „riziku vzniku ekonomicky, sociálne a kultúrne rozdelenej spoločnosti a vzniku uzatvorených komunít migrantov“. 
 	Z 	ČA 	Novo navrhovaný § 23a zákona o službách zamestnanosti, upravuje skupiny štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí pre vstup na trh práce nepotrebujú povolenie na zamestnanie a medzi ktorých patria napr. štátni príslušníci tretích krajín, ktorí: 
- majú udelený prechodný pobyt na účel štúdia a výkon ich práce na území Slovenskej republiky nepresiahne u všetkých zamestnávateľov 10 hodín týždenne alebo 20 hodín týždenne, ak je študentom vysokej školy, alebo tomu zodpovedajúci počet dní alebo mesiacov za rok, 
- vykonávajú území Slovenskej republiky odbornú prax alebo odborný výcvik, v školách alebo školských zariadeniach, 
- úspešne absolvovali štúdium na strednej škole alebo štúdium na vysokej škole na území Slovenskej republiky, 
- budú zamestnaní na určené obdobie na účel zvýšenia jeho kvalifikácie vo vykonávanom zamestnaní (stáž), najviac na obdobie jedného roka, 
- nedovŕšili 26 rokov veku a ktorí budú zamestnávaní príležitostnými a časovo obmedzenými prácami v rámci výmeny medzi školami alebo v rámci programov pre mládež alebo programov pre vzdelávanie, ktorých sa Slovenská republika zúčastňuje. 
Nepovažujeme za potrebné nad rámec, ktorý je uvedený v návrhu, udeľovať povolenie na zamestnanie pri prechodnom pobyte udelenom na iný účel ako je účel zamestnania. Štátny príslušník tretej krajiny si primárne musí plniť povinnosti spojené s účelom prechodného pobytu, na ktorý bol udelený. 

Rozpor trvá. 
 	
SAIA 	čl. II bod 16 a bod 17 
V navrhovanom znení § 21 ods. 3, 4 a 5 navrhujeme zmeniť stanovenú lehotu zo 45 dní na 15 dní vo všetkých prípadoch. 
Zdôvodnenie: Aktuálne platné znenie zákona o službách zamestnanosti nestanovuje lehoty na nahlasovanie voľného pracovného miesta. Podľa dostupných informácií podľa interných usmernení sa aktuálne predpokladá 15 dní. Návrh zákona nezdôvodňuje potrebu takej dlhej lehoty (1,5 mesiaca vopred), teda na aké úkony je potrebný celý čas. Zavedenie 45-dňovej lehoty robí zo Slovenska vlastne nedobytný priestor pre legálnu migráciu, keďže na to, aby zamestnávateľ prijal zamestnanca a ten mohol nastúpiť do práce, je potrebných minimálne 135 dní vopred o tom začať uvažovať, a to nepočítame s predĺžením lehôt pri podaní žiadosti na zastupiteľskom úrade v zahraničí, kde sa celý proces ešte predlžuje jednak zasielaním dokumentov (v niektorých prípadoch trvá diplomatická pošta jedným smerom aj mesiac), a jednak následným procesom vydania a vyzdvihnutia víz. Neodôvodnené navyšovanie ďalších lehôt, ako je to v tomto prípade, je v rozpore s platnou Migračnou politikou SR. 	O 	ČA 	Lehota pre písomné alebo elektronické oznámenie voľných pracovných miest, ich počtu a charakteristiky pred podaním žiadosti o prechodného pobytu na účel zamestnania (§ 21 ods. 4) alebo pred podaním žiadosti o vydanie modrej karty (§ 21 ods. 3) sa upravila na najmenej 30 pracovných dní; v prípade podania žiadosti o vydanie povolenia na zamestnanie (§ 21 ods. 5) na najmenej 15 pracovných dní. 	
SAIA 	čl. II bod 21 
V navrhovanom znení §21a ods. 3 navrhujeme na koniec ods. 3 doplniť vetu v znení: 
„Na situáciu na trhu práce sa neprihliada, ak ide o prípad uvedený v § 22 ods. 7 písm. d).“ 
Zdôvodnenie: Máme za to, že v zmysle smerníc (o jednotnom postupe vybavovania žiadostí, ako aj o Modrej karte) potvrdenia o možnosti obsadenia voľného miesta v navrhovanej úprave nahrádzajú doteraz na Slovensku zaužívané povolenia na zamestnanie (vyplýva to aj z povahy rovnakých predkladaných dokumentov potrebných pre vydanie potvrdenia a povolenia na prácu) u uchádzačov o pobyt. Z uvedeného dôvodu je možné, že sa o pobyt na Modrú kartu bude uchádzať aj výskumník (so všeobecným záujmom o zamestnanie sa, nie na riešenie konkrétnej výskumnej úlohy, ako to predpokladá dohoda o hosťovaní, resp. vysokoškolský profesor). Ak by takýto cudzinec prišiel na Slovensko, a spĺňal by predpoklady pre udelenie Modrej karty, musela by sa preverovať situácia na trhu práce. Pritom ak by prišiel na Slovensko a a tu by si žiadal by o povolenie na prácu, dostal by ho bez prihliadnutia na situáciu na trhu práce (tak ako doteraz). Je preto žiaduce zjednotiť tieto dve podmienky, keďže v oboch prípadoch ide vecne o prácu na Slovensku, a teda nemali by byť striktnejšie podmienky pri udeľovaní Modrej karty. 
 	Z 	ČA 	Uvedené je upravené v § 21b ods. 4. 	
SAIA 	čl. II bod 21 
V §21a ods. 4 navrhujeme nahradiť slová "môže byť vydané" za slová „sa vydáva“. 

Zdôvodnenie: Ide o zjednoznačnenie pôsobnosti orgánu štátnej správy a odstránenie možnej svojvôle, čo zvyšuje pocit právnej istoty ako zamestnanca, tak aj zamestnávateľa. 
 	O 	A 	 	
SAIA 	čl. II bod 22 
Navrhujeme vypustiť písm. d) z návrhu §21b ods. 2. 
Zdôvodnenie: Neexistuje dôvod, pre ktorý by mal byť relevantný názor zastupiteľského úradu pri súhlase so zamestnaním. Ak uchádzač splní kvalifikačné predpoklady, existuje s ohľadom na situáciu na trhu práce možnosť ho zamestnať a nie je hrozbou pre verejné zdravie a bezpečnosť krajiny (posudzuje MV SR aj na základe stanoviska zastupiteľského úradu), nie je dôvod, aby mu nebol vydaný súhlas. Zavádza sa nová povinnosť pre posudzovanie, ktorá vnáša značnú subjektivitu do posudzovania, a to navyše k súčasným podmienkam, a to bez jasného zdôvodnenia v dôvodovej správe. 
 	Z 	N 	Stanovisko diplomatickej misie alebo konzulárneho úradu SR v zahraničí je potrebné pri overovaní skutočností, ktoré nie je možné z predkladaných dokladov zistiť. 
Rozpor odstránený na rozporovom konaní dňa 27. júna 2013. 
 	
SAIA 	čl. II bod 22 
V navrhovanom znení §21b navrhujeme na koniec ods. 3 doplniť vetu v znení: 
„a to s výnimkou prípadov uvedených v § 22 ods. 7, keď sa na situáciu na trhu práce neprihliada. Ak ide o prípady uvedené v § 22 ods. 8 a 9, potvrdenie o možnosti obsadenia voľného pracovného miesta sa nevyžaduje.“ 
Zdôvodnenie: Máme za to, že v zmysle smerníc (o jednotnom postupe vybavovania žiadostí, ako aj o Modrej karte) potvrdenia o možnosti obsadenia voľného miesta v navrhovanej úprave nahrádzajú doteraz na Slovensku zaužívané povolenia na zamestnanie (vyplýva to aj z povahy rovnakých predkladaných dokumentov potrebných pre vydanie potvrdenia a povolenia na prácu) u uchádzačov o pobyt. Z uvedeného dôvodu je možné, že sa o prechodný pobyt na účel zamestnania budú uchádzač aj cieľové skupiny, kde sa doteraz (aj podľa navrhovaného znenia) neprihliadalo na situáciu na trhu práce, resp. nepotrebujú povolenie na zamestnanie (napr. navrhovaný § 22 ods. 8, alebo ods. 9 písm. o), p), r), s), t) a pod.). Nie je teda dôvod zavádzať túto povinnosť, ak sa bude uchádzať o povolenie na pobyt na účel zamestnania v rámci jednotného postupu, kde by sa na túto situáciu prihliadalo, ale za iných okolností (pri žiadaní o povolenie na zamestnanie samostatne) sa na to neprihliada. 
 	Z 	A 	 	
SAIA 	čl. II bod 23 
V § 22 ods. 6 písm. c) na koniec navrhujeme doplniť slová: „okrem prípadu, ak ide o účel zlúčenia rodiny s cudzincom, ktorému je udelený prechodný pobyt na účel výskumu a vývoja,“. Zároveň navrhujeme vložiť v § 22 ods. 7 nové písmeno f) v zmení: „f) má udelený prechodný pobyt na účel zlúčenia rodiny22d), ak ide o zlúčenie rodiny s cudzincom, ktorému bol udelený prechodný pobyt na účel výskumu a vývoja.“. 

Zdôvodnenie: Ide o prostriedok na zatraktívnenie slovenského výskumného priestoru pre cudzincov, ktorí prichádzajú len na riešenie konkrétnej výskumnej úlohy. Zlúčenie rodiny vytvára predpoklad pre efektívnejšie a pohodlnejšie pôsobenie počas realizácie výskumu, keďže výskumná úloha sa realizuje síce v obmedzenom, ale časovo dlhšom období 1 – 2 rokov. Zároveň nie vždy umožňuje plat výskumníka „uživiť“ svoju rodinu, čo je bežné aj v prípade slovenských výskumníkov. Potreba zamestnania partnera (manžela, manželky) v tomto prípade je nevyhnutnosťou, pričom je časovo obmedzená na pôsobenie výskumníka v krajine. Výskumníci s rodinnými záväzkami sa podľa výskumov ťažšie rozhodujú pre mobilitu, keďže je to závislé od možnosti jednak vziať si rodinu so sebou, a jednak od možnosti uživiť ju. Je teda nevyhnutné pozitívne pristúpiť k tejto cieľovej skupine a pozitívne ju stimulovať, ako to predpokladá aj Migračná politika SR. 	Z 	A 	Nový § 23a ods. 1 písm. c) tretí bod upravuje možnosť vstupu a slovenský trh práce bez povolenia na zamestnanie bez časového obmedzenia štátnym príslušníkom tretích krajín, ktorí majú udelený pobyt na účel zlúčenia rodiny a ktorí sú rodinnými príslušníkmi štátnych príslušníkov tretích krajín s udeleným prechodným pobytom na účel výskumu a vývoja. 	
SAIA 	čl. II bod 23 
V §22 ods. 6 navrhujeme vložiť nové písmeno e) v znení: 
„e) je študent vysokej školy na Slovensku a chce pracovať nad rozsah stanovený v ods. 9 písm. c).“ 

Zdôvodnenie: Platná Migračná politika SR schválená vládou SR vyžaduje „aktualizáciu legislatívno-právnych podmienok vytvárajúcich flexibilnejšie formy pre vstup a pobyt migrantov na realizáciu štúdia“. Ak sa v súvislosti s ustanoveniami navrhovanej novely ďalej uľahčujú podmienky pre zamestnanie sa cudzincov-absolventov vysokých škôl na Slovensku, je nevyhnutné vytvoriť im rovnaké možnosti, aké majú slovenskí študenti pre zamestnávanie popri štúdiu. Študenti po dohode so zamestnávateľom a s ohľadom na študijné povinnosti si vedia, najmä vo vyšších ročníkoch, flexibilne upraviť harmonogram svojich povinností a tak skĺbiť prácu so štúdiom, a to aj v rozsahu vyššom, ako je navrhovaných 20 hodín, na ktoré sa môže zamestnať bez povinnosti povolenia na prácu. Vyššie zapojenie do pracovného procesu, najmä ku koncu štúdia, má aj pozitívny vplyv na zvyšovanie miery integrácie, čo prispieva opäť k požiadavke Migračnej politiky, aby sa predchádzalo „riziku vzniku ekonomicky, sociálne a kultúrne rozdelenej spoločnosti a vzniku uzatvorených komunít migrantov“. Zároveň ponechanie možnosti zamestnať takýchto študentov nad rámec rozsahu bez nutnosti povolenia na zamestnanie avšak len s prihliadnutím na situáciu na trhu práce umožní predchádzať nežiaducim javom v súvislosti s mierou nezamestnanosti slovenských občanov. 
 	Z 	N 	Štátny príslušník tretej krajiny si primárne musí plniť povinnosti spojené s účelom prechodného pobytu, na ktorý bol udelený. Štátnemu príslušníkovi tretej krajiny, ktorému bol udelený prechodný pobyt na účel štúdia a je študentom vysokej školy je v návrhu zvýšený počet hodín na výkon práce na 20 hodín týždenne. 

Rozpor trvá. 
 	
SAIA 	čl. II bod 23 
V § 22 ods. 7 písm. c) za slovo „pre“ navrhujeme vložiť slová „vzdelávanie alebo“. 

Zdôvodnenie: Nielen programy EÚ pre mládež podporujú odborné vzdelávanie, ale aj programy pre vzdelávanie (Program celoživotného vzdelávania). Z uvedeného dôvodu navrhujeme explicitne uviesť aj tento typ programov. 
 	Z 	A 	 	
SAIA 	čl. II bod 23 
V § 22 ods. 9 písm. z) navrhujeme vypustiť slová „na základe administratívnej dohody medzi Slovenskou republikou a inou krajinou“. 
Zdôvodnenie: Národné víza sú už samy o sebe veľmi špecifickým nástrojom, ktorý sa primárne využíva na možnosť pricestovať v súvislosti s už schváleným pobytom. Ostatné prípady sú také okrajové, že ich podmienenie administratívnymi dohodami je len zbytočnou administratívnou prekážkou a nepredstavuje obmedzenie reálnej hrozby obsadzovania pracovných miest cudzincami na úkor slovenských občanov. 
 	O 	ČA 	Text bol upravený - „Povolenie na zamestnanie sa nevyžaduje u štátneho príslušníka tretej krajiny, ktorému bolo udelené národné vízum a na ktorého sa vzťahuje program pracovnej dovolenky, ktorý schválila vláda.“. 	
SAIA 	čl. II bod 30 
V prípade § 23a ods. 2 prvá veta v znení po bodkočiarku - dovoľujeme si upozorniť, že ide o zavedenie administratívnej povinnosti v prípade občanov EÚ navyše v porovnaní so slovenskými občanmi, čo nepriamo znevýhodňuje prijímanie občanov EÚ do pracovného pomeru. Zamestnávateľ, ak má zohľadniť administratívne kroky navyše, môže byť takto motivovaný uprednostniť administratívne menej náročných zamestnancov, a teda uprednostniť občanov SR. Takýto postup môže byť v rozpore s právom EÚ. Ak Ústredie práce, resp. príslušný úrad práce, potrebuje pre štatistické účely sledovať počty pracujúcich občanov EÚ na území SR, malo by si vyžiadať údaje z existujúcich databáz (napr. zo Sociálnej poisťovne, kde všetci pracovníci musia byť registrovaní a ohlásení). 	O 	N 	Povinnosti zamestnávateľa pri zamestnávaní občana členského štátu EÚ a štátneho príslušníka tretej krajiny sú v doterajšej praxi vykonávané na základe Postupu a podrobnejších podmienok udeľovania povolenia na zamestnanie cudzincovi a Doplnku k postupu a podrobnejším podmienkam udeľovania povolenia na zamestnanie cudzincov, ktoré vydalo Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny SR. Doloženie kópie pracovnej zmluvy alebo dohody o práci vykonávanej mimo pracovného pomeru je požadované z dôvodu, že pri podávaní žiadosti o vydanie potvrdenia podľa §§ 21a, 21b a o vydanie povolenia podľa § 22 sa predkladá kópia písomného prísľubu zamestnávateľa na prijatie do zamestnania štátneho príslušníka tretej krajiny. V prípadoch zamestnávania štátneho príslušníka tretej krajiny podľa § 21 f) úrad práce, sociálnych vecí a rodiny nedisponuje žiadnymi dokladmi preukazujúcimi vzniknutý pracovnoprávny vzťah. 	
SAIA 	čl. III bod 58 
Navrhujeme doplniť na koniec ods. 1 slová „ ak tento zákon nestanovuje inak.“ 

Zdôvodnenie: Ide o zohľadnenie ustanovené § 23 ods. 5 (pôvodný ods. 4) tohto zákona, aby sa predišlo pochybnostiam, či ešte tieto ustanovenia platia. 
 	O 	N 	Navrhovanú právnu úpravu považujeme za dostatočnú a zrozumiteľnú. 	
SAIA 	čl. III - nad rámec predloženého návrhu 
Navrhujeme nad rámec predloženej novely nasledujúcu úpravu zákona 404/2011: V § 26 ods. 1 v poslednej vete za slovo „podnikať“ vložiť čiarku a slová „a byť zamestnaný“. 

Zdôvodnenie: Ustanovenie jednoznačne spresní, že nie je podstatný právny vzťah medzi výskumnou organizáciou a výskumníkom, ale že v súlade s dohodou o hosťovaní nemusí byť len štipendistom, alebo na SZČO, ale môže byť aj zamestnancom, keďže dohoda o hosťovaní vytvára len právny rámec pre ďalšie pôsobenie po udelení pobytu. 
 	O 	N 	Návrh je riešený v § 126 ods. 1 zákona o pobyte cudzincov, pričom rozsah a podmienky vstupovania do pracovnoprávneho vzťahu upravuje zákon č. 5/2004 Z. z. o službách zamestnanosti.  	
SAIA 	čl. III - nad rámec predloženého návrhu 
Navrhujeme nad rámec predloženej novely nasledujúcu úpravu zákona 404/2011: V § 122 vypustiť písm. e). 

Zdôvodnenie: Legislatívno-technická úprava. Zákonom č. 75/2013 sa upravilo znenie §32 ods. 2 písm. e), kde sa vymedzilo, že cudzinci prichádzajúci na základe dohody o hosťovaní nedokladujú zabezpečenie ubytovania. V § 122 však ostala zmienka o doklade o ubytovaní vo forme dohody o hosťovaní. Vznikol teda paradox, že doklad sa nevyžaduje, ale je zadefinovaný, akoby sa vyžadoval. 
 	Z 	A 	 	
SOPK 	K Čl. II Bod 23. – V § 22 ods. 9 písm. j)  
Bod 23. – V § 22 ods. 9 písm. j) žiadame nahradiť prvú vetu slovami „ak trvanie jeho pracovnoprávneho vzťahu alebo vyslania na výkon práce na územie SR nepresiahne 90 dní v kalendárnom roku a ktorý je“ 
Odôvodnenie: Štátni príslušníci tretej krajiny, ktorí prichádzajú na územie SR vykonávať tieto činnosti sa na území SR zdržiavajú buď na základe víza alebo bezvízovej dohody. Ani jedna z týchto možností im však nepovoľuje vykonávať akékoľvek činnosti, ktoré súvisia s pracovnou činnosťou. Keďže ich pobyt je krátkodobý a zvyčajne sa vopred nedá predvídať (opravy, dodávky tovaru, montáže,...), nie je z praktického hľadiska možné im vopred vybaviť pracovné povolenie. Dĺžku pobytu žiadame upraviť z dôvodu, že taktiež nie je možné vopred predvídať dĺžku montáže alebo opravy a preto obdobie 90 dní v kalendárnom roku je optimálne. Keďže tento ich status je doposiaľ riešený nedostatočne a prax nám prináša takéto situácie považujeme predmetnú pripomienku za odôvodnenú a jej prijatie považujeme za zásadné. 	Z 	ČA 	V prípade štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí v SR zabezpečuje na základe obchodnej zmluvy dodávky tovaru alebo služieb a tento tovar dodáva alebo uskutočňuje montáž, záručné a opravárenské práce, práce týkajúce sa nastavenia systémov výrobných zariadení, programátorské práce alebo odborné školenia, ak trvanie jeho pracovnoprávneho vzťahu alebo vyslania na výkon práce na územie Slovenskej republiky nepresiahne 90 dní (§ 23a ods. 1 písm. l); predĺženie obdobia z 30 na 90 dní). Uvedené sa vzťahuje aj na významného zahraničného investora. 
Rozpor odstránený na rozporovom konaní dňa 27. júna 2013. 
 	
SOPK 	K Čl. II Bod 23 – V § 22 ods. 9 písm. s)  
Bod 23 – V § 22 ods. 9 písm. s) žiadame za slová „podľa osobitného predpisu“ doplniť slová „alebo pre významného zahraničného investora,“ a vypustiť slová „a to počas obdobia, na ktoré bolo vydané rozhodnutie o schválení investičnej pomoci“ 
Odôvodnenie:Na Slovensku pôsobí niekoľko významných zahraničných investorov, ktorí sa pri svojej činnosti musia mnohokrát potýkať s problematickou a nejasnou právnou úpravou. Jednou z nich je aj nejasné znenie § 22 ods. 10 písm. r), nakoľko pri citácii „obchodnej spoločnosti, ktorej bola poskytnutá investičná pomoc podľa osobitného predpisu“ je odkaz na zákon 561/2007 Z. z. Tento zákon v zrušujúcich ustanoveniach ruší zákon 565/2001 Z. z. o investičných stimuloch, pričom v žiadnom ustanovení neuvádza, že investičné stimuly udelené podľa zrušeného zákona sa považujú za investičnú pomoc podľa novej právnej úpravy. V praxi sa stretávame s právnymi názormi príslušných kontrolných orgánov, ktoré z uvedeného ustanovenia § 22 ods. 10 písm. r) vyčleňujú mnohých významných zahraničných investorov, ktorým bol poskytnutý investičný stimul podľa už zrušeného zákona 565/2001 Z. z. o investičných stimuloch, čo im v praxi spôsobuje nemalá problémy. Na základe uvedeného považujeme predmetnú pripomienku za odôvodnenú a jej prijatie považujeme za zásadné. 	Z 	ČA 	Stanovenie obdobia, počas ktorého je určitým kategóriám štátnych príslušníkov tretích krajín umožnené vstupovať na slovenský trh práce vykonávať vymedzené činnosti bez povolenia na zamestnanie, považujeme za opodstatnené vzhľadom na situáciu na trhu práce. 

V zákone č. 561/2007 Z. z. o investičnej pomoci a o zmene a doplnení niektorých zákonov v prechodných ustanoveniach sú upravené konania podľa predchádzajúcej právnej úpravy. 

V prípade štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí v SR zabezpečuje na základe obchodnej zmluvy dodávky tovaru alebo služieb a tento tovar dodáva alebo uskutočňuje montáž, záručné a opravárenské práce, práce týkajúce sa nastavenia systémov výrobných zariadení, programátorské práce alebo odborné školenia, ak trvanie jeho pracovnoprávneho vzťahu alebo vyslania na výkon práce na územie Slovenskej republiky nepresiahne 90 dní (§ 23a ods. 1 písm. l); predĺženie obdobia z 30 na 90 dní). Uvedené sa vzťahuje aj na významného zahraničného investora. 
Rozpor odstránený na rozporovom konaní dňa 27. júna 2013. 
 	
SOPK 	K Čl. II Bod 23. – V § 22 ods. 9 písm. t)  
Bod 23. – V § 22 ods. 9 písm. t) znie : 
„ktorý pre významného zahraničného investora alebo obchodnú spoločnosť, ktorej bola poskytnutá investičná pomoc podľa osobitného predpisu, na území Slovenskej republiky zabezpečuje dodávky tovaru alebo služieb a tento tovar dodáva alebo uskutočňuje montáž na základe obchodnej zmluvy, záručné a opravárenské práce, práce týkajúce sa nastavenia systémov výrobných zariadení, programátorské práce, zabezpečuje alebo absolvuje odborné školenia, audity, predstavenstvá, dozorné rady, certifikácie alebo poradenskú činnosť“ 
Odôvodnenie:Štátni príslušníci tretej krajiny, ktorí prichádzajú na územie SR vykonávať tieto činnosti sa na území SR zdržiavajú v súčasnosti do vydania povolenia na zamestnanie a do udelenia prechodného pobytu na účel zamestnania, resp. trvalého pobytu cudzineckou políciou buď na základe víza alebo bezvízovej dohody. Ani jedna z týchto možností im však nepovoľuje vykonávať akékoľvek činnosti, ktoré súvisia s pracovnou činnosťou. Taktiež je tu skupina štátnych príslušníkov tretej krajiny, ktorí prichádzajú na územie SR vykonať len určité špecifické činnosti, ktoré nepresiahnu obdobie troch mesiacov. Keďže ich pobyt je krátkodobý a zvyčajne sa vopred nedá predvídať (opravy, dodávky tovaru, montáže,...), nie je z praktického hľadiska možné im vopred vybaviť pracovné povolenie a prechodný pobyt na účel zamestnania. (Žiadať o pobyt na 7 dní alebo 21 dní by bolo nezmyselné a zbytočne by zaťažovalo cudzineckú políciu.) Keďže tento ich status je doposiaľ riešený nedostatočne a prax nám prináša takéto situácie považujeme predmetnú pripomienku za odôvodnenú a jej prijatie považujeme za zásadné. Predkladanou zmenou by došlo aj k zosúladeniu ustanovení zákona o pobyte cudzincov s pripomienkovaným zákonom. 
 	Z 	ČA 	Stanovenie obdobia, počas ktorého je určitým kategóriám štátnych príslušníkov tretích krajín umožnené vstupovať na slovenský trh práce vykonávať vymedzené činnosti bez povolenia na zamestnanie, považujeme za opodstatnené vzhľadom na situáciu na trhu práce. 

V prípade štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí v SR zabezpečuje na základe obchodnej zmluvy dodávky tovaru alebo služieb a tento tovar dodáva alebo uskutočňuje montáž, záručné a opravárenské práce, práce týkajúce sa nastavenia systémov výrobných zariadení, programátorské práce alebo odborné školenia, ak trvanie jeho pracovnoprávneho vzťahu alebo vyslania na výkon práce na územie Slovenskej republiky nepresiahne 90 dní (§ 23a ods. 1 písm. l); predĺženie obdobia z 30 na 90 dní). Uvedené sa vzťahuje aj na významného zahraničného investora. 

Rozpor odstránený na rozporovom konaní dňa 27. júna 2013. 
 	
SOPK 	K Čl. II Bod. 23 – V § 22 ods. 9 doplniť nové písm. aa),  
Bod. 23 – V § 22 ods. 9 doplniť nové písm. aa), ktoré znie : 

„ktorý pracuje pre významného zahraničného investora, a to do 90 dní od začiatku pobytu na území Slovenskej republiky“ 
oDôVODNENIE:Zosúladenie ustanovení zákona 404/2011 z. z. o pobyte cudzincov a zákona 5/2004 Z. z. o službách zamestnanosti. (cudzinci, pracujúci pre významného zahraničného investora nepotrebujú podľa zákona o pobyte cudzincov prvých 90 dní od začiatku pobytu na území SR prechodný pobyt na účel zamestnania, zákon o službách zamestnanosti vyžaduje povolenie na zamestnanie, jeho vybavovanie je zdĺhavé, máme za to, že táto pripomienka zjednoduší a sprehľadní ustanovenie pripomienkovaného zákona a zabezpečí právnu istotu cudzincov vstupujúcich na pracovný trh v SR). 
Na základe uvedeného považujeme predmetnú pripomienku za odôvodnenú a jej prijatie považujeme za zásadné. 
 	Z 	ČA 	Doplnené nové písm. z) v § 23a ods. 1 v znení: 
„z) ktorý vykonáva činnosť pre právnickú osobu, ktorej Ministerstvo hospodárstva Slovenskej republiky vydalo osvedčenie o významnej investícií, a ktorý 
1. riadi túto právnickú osobu alebo jej organizačnú zložku alebo 
2. má mimoriadne odborné vedomosti, zručnosti, schopnosti alebo poznatky nevyhnutné pre prevádzku spoločnosti, výskumné techniky alebo manažment, ak vykonávanie tejto činnosti nepresiahne celkovo 90 dní v kalendárnom roku,“. 

Rozpor odstránený. 
 	
Verejnosť 	K čl. I  
Pred novelizačný bod I sa vkladá nový I. novelizačný bod, ktorý znie: 
§2 písm. f) bod 1 znie: 
„1. Uloženie trestu smrti alebo poprava“ 
Ostatné novelizačné body sa primerane prečíslujú. 
Odôvodnenie: 
Definícia pojmu vážne bezprávie ako „uloženie trestu smrti alebo jeho výkon“ nekorešponduje s definíciou uvedenou v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2011/95/EÚ z 13. decembra 2011 o normách pre oprávnenie štátnych príslušníkov tretej krajiny alebo osôb bez štátneho občianstva mať postavenie medzinárodnej ochrany, o jednotnom postavení utečencov alebo osôb oprávnených na doplnkovú ochranu a o obsahu poskytovanej ochrany. Znenie, v akom bola prevzatá do slovenského právneho systému umožňuje nesprávny výklad s odkazom na trest uložený v rámci riadneho súdneho/iného konania kompetentného štátneho orgánu krajiny pôvodu žiadateľa a vylučuje tak popravu vykonávanú neštátnymi subjektami. Smernica naproti tomu takto hrozbu vážneho bezprávia neobmedzuje. Je preto potrebné zaistiť, aby definícia pojmu „vážne bezprávie“ bola v súlade so smernicou. 

 	O 	N 	Pripomienka je duplicitná. 	
Verejnosť 	K čl. I  
Pred novelizačný bod I sa vkladá nový I. novelizačný bod, ktorý znie: 
§2 písm. f) bod 1 znie: 
„1. Uloženie trestu smrti alebo poprava“ 
Ostatné novelizačné body sa primerane prečíslujú. 
Odôvodnenie: 
Definícia pojmu vážne bezprávie ako „uloženie trestu smrti alebo jeho výkon“ nekorešponduje s definíciou uvedenou v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2011/95/EÚ z 13. decembra 2011 o normách pre oprávnenie štátnych príslušníkov tretej krajiny alebo osôb bez štátneho občianstva mať postavenie medzinárodnej ochrany, o jednotnom postavení utečencov alebo osôb oprávnených na doplnkovú ochranu a o obsahu poskytovanej ochrany. Znenie, v akom bola prevzatá do slovenského právneho systému umožňuje nesprávny výklad s odkazom na trest uložený v rámci riadneho súdneho/iného konania kompetentného štátneho orgánu krajiny pôvodu žiadateľa a vylučuje tak popravu vykonávanú neštátnymi subjektami. Smernica naproti tomu takto hrozbu vážneho bezprávia neobmedzuje. Je preto potrebné zaistiť, aby definícia pojmu „vážne bezprávie“ bola v súlade so smernicou. 
 	O 	N 	Definíciu pojmu "vážne bezprávie" považujeme v zákone o azyle za dostatočnú. Pod popravou sa rozumie vykonávanie rozsudku smrti. Ak by mohlo dôjsť k "poprave" osoby bez predchádzajúceho súdneho konania, takéto konanie by spadalo pod § 2 písm. f) body 2 alebo 3.  	
Verejnosť 	K čl. I, k bodom 36 a 37  
Napriek zámeru revidovanej kvalifikačnej smernice zrovnoprávniť postavenie osôb s udeleným azylom a osôb s poskytnutou doplnkovou ochanou, navrhovaná novela tento zámer nijako nereflektuje. V kontexte integračných opatrení pre osoby s poskytnutou doplnkovou ochranou oslabuje pôsobenie štátnych inštitúcií a prenecháva ich na opatrenia mimovládnych organizácií, ktoré integračné opatrenia realizujú z prostriedkov európskych fondov, alebo z iných zdrojov. Ich obsah a rozsah sa tak každoročne mení a v prípade, ak by nebol pre daný rok implementovaný žiadny projekt mimovládnych organizácií, integračné opatrenia pre osoby s poskytnutou doplnkovou ochranou by sa nerealizovali. Toto však nie je v hospodárskom záujme štátu a nekorešponduje to s cieľmi kvalifikačnej smernice, preto navrhujeme tieto ustanovenia vypustiť, resp. upraviť tak, aby bola realizácia integračných opatrení možná aj zo strany samotného štátu. Máme za to, že je žiaduce, aby predkladateľ precizoval formu, prípadne viaceré formy participácie ministerstva na vytváraní možností na integráciu cudzincov s poskytnutou doplnkovou ochranou. 	O 	N 	Navrhované ustanovenia zákona považujeme za postačujúce a v súlade so smernicou. Postavenie azylantov a cudzincov s poskytnutou doplnkovou ochranou je porovnateľné. Napr. od. 1. mája 2013 sa od cudzinca, ktorému sa poskytla doplnková ochrana, nevyžaduje povolenie na zamestnanie a navyše od tohto dátumu sa aj cudzinci, ktorým sa poskytla doplnková ochrana, považujú za znevýhodnených uchádzačov o zamestnanie a v oblasti prístupu na trh práce tak majú rovnaké postavenie ako azylanti. Taktiež budú mať možnosť využiť ubytovanie v pobytovom tábore migračného úradu. V oblasti integračných opatrení uhrádzaných z finančných prostriedkov európskych fondov, ktoré sú zabezpečované prostredníctvom mimovládnych organizácií, sa už v súčasnosti poskytuje cudzincom, ktorým sa poskytla doplnková ochrana, porovnateľná starostlivosť ako azylantom.  	
Verejnosť 	K čl. I, k bodu 43 
Text navhovaného paragrafu § 46a ods. 5 je priamou novelizáciou zákona č. 327/2005 Z. z. a je preto z legislatívneho hľadiska bez samostatnej zmeny tohto zákona v osobitnom článku alebo osobitným zákonom neprípustný. V tejto súvislosti poukazujeme aj problematický prístup k bezplatnej právnej pomoci v prípadoch potreby podania opravného prostriedku, ktorým je rozklad (teda konanie pred inými orgánmi ako sú súdy). V týchto prípadoch je síce formálne zabezpečený prístup k právnej pomoci, pokiaľ sa však Centrum právnej pomoci obráti vo veci na advokátov, títo nemajú akým spôsobom žiadať úhradu odmeny právneho zastúpenia. V kontexte § 15 ods. 2 zákona, ak oprávnenej osobe nebola priznaná náhrada trov právneho zastúpenia, advokátovi prizná centrum odmenu za právne zastupovanie5a) podľa ustanovení osobitného predpisu.16) To neplatí, ak advokát právo na náhradu trov konania neuplatnil riadne a včas v konaní pred súdom; v takom prípade advokátovi právo na priznanie odmeny centrom nevznikne. Tu poukazujeme na skutočnosť, že v prípadoch rozhodovania o rozklade, neprináleží advokátovi za takúto činnosť odmena; je preto prístup žiadateľov k právnej pomoci značne obmedzený. 	O 	ČA 	Pripomienka je duplicitná. 	
Verejnosť 	K čl. I, k bodom 36 a 37 
Napriek zámeru revidovanej kvalifikačnej smernice zrovnoprávniť postavenie osôb s udeleným azylom a osôb s poskytnutou doplnkovou ochranou, navrhovaná novela tento zámer nijako nereflektuje. V kontexte integračných opatrení pre osoby s poskytnutou doplnkovou ochranou oslabuje pôsobenie štátnych inštitúcií a prenecháva ich na opatrenia mimovládnych organizácií, ktoré integračné opatrenia realizujú z prostriedkov európskych fondov, alebo z iných zdrojov. Ich obsah a rozsah sa tak každoročne mení a v prípade, ak by nebol pre daný rok implementovaný žiadny projekt mimovládnych organizácií, integračné opatrenia pre osoby s poskytnutou doplnkovou ochranou by sa nerealizovali. Toto však nie je v hospodárskom záujme štátu a nekorešponduje to s cieľmi kvalifikačnej smernice, preto navrhujeme tieto ustanovenia vypustiť, resp. upraviť tak, aby bola realizácia integračných opatrení možná aj zo strany samotného štátu. Máme za to, že je žiaduce, aby predkladateľ precizoval formu, prípadne viaceré formy participácie ministerstva na vytváraní možností na integráciu cudzincov s poskytnutou doplnkovou ochranou. 	O 	N 	Zakotvenie povinnosti ministerstva podieľať sa na vytváraní možností na integráciu cudzincov, ktorým sa poskytla doplnková ochrana, do spoločnosti, je ďalším krokom k zrovnoprávneniu postavenia azylantov a cudzincov s poskytnutou doplnkovou ochranou. K podstatnému zblíženiu postavenia azylanta a postavenia cudzinca, ktorému sa poskytla doplnková ochrana, došlo už od 1. mája 2013, kedy sa v prípade cudzincov, ktorým sa poskytla doplnková ochrana, nevyžaduje povolenie na zamestnanie rovnako, ako u azylantov. Navyše od tohto dátumu sa aj cudzinci, ktorým sa poskytla doplnková ochrana, považujú za znevýhodnených uchádzačov o zamestnanie a v oblasti prístupu na trh práce tak majú rovnaké postavenie ako azylanti. Taktiež transpozíciou smernice Európskeho parlamentu a Rady 2011/51/EÚ z 11. mája 2011, ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 2003/109/ES na účely rozšírenia jej pôsobnosti na osoby požívajúce medzinárodnú ochranu, ktorá je do právneho poriadku Slovenskej republiky prebratá zákonom č. 75/2013 Z. z. (s účinnosťou od 1. mája 2013) sa výrazne posilnila integrácia cudzincov do spoločnosti.  	
Verejnosť 	K čl. I bodu 48 
Tento novelizačný bod navrhujeme vypustiť a ostatné novelizačné body primerane prečíslovať. 
Odôvodnenie: 
Novelou zákona sa vypúšťa úhrada trov azylového konania migračným úradom, s výnimkou odmeny tlmočníka. Poukazujeme na sťaženie prístupu žiadateľov k uplatneniu svojich práv v rámci azylového konania, a to napr. pri potrebe uhrádzať náklady spojené s overovaním pravosti dokladov, zabezpečovaním prekladov dokumentov (preklady nie sú tlmočnícke úkony), vyžiadaním si kópií rozhodnutí a častí spisu, či aj úhradou právneho zastúpenia, ak nie je možné uhrádzať právne zastúpenie v rámci implementácie projektov neziskových organizácií.  	O 	N 	Trovy konania sa budú riešiť podľa všeobecného predpisu o správnom konaní. 	
Verejnosť 	K čl. II bodu 16 
Tu poukazujeme na rozpor novelizovaného zákona o službách zamestnanosti a §3 zákona č. 580/2004 Z.z. o zdravotnom poistení a o zmene a doplnení zákona č. 95/2002 Z. z. o poisťovníctve a o zmene a doplnení niektorých zákonov. Novelizačný bod 16 uvádza vo svojom § 21 ods. 2 v kontexte § 22 ods. 9, že osoby s poskytnutou doplnkovou ochranou môžu pracovať aj mimo pracovného pomeru. Samotné ustanovenie zákona hodnotíme ako dobré. Avšak v tomto kontexte poukazujeme na znenie § 3 zákona o zdravotnom poistení, kedy takto zamestnaná osoba s doplnkovou ochranou nebude povinne zdravotne poistená: „(3) Povinne verejne zdravotne poistená je aj fyzická osoba, ktorá nemá trvalý pobyt3) na území Slovenskej republiky, ak nie je zdravotne poistená v inom členskom štáte Európskej únie alebo v zmluvnom štáte Dohody o Európskom hospodárskom priestore a vo Švajčiarskej konfederácii (ďalej len "členský štát") a 
a) je zamestnaná u zamestnávateľa, ktorý má sídlo alebo stálu prevádzkareň na území Slovenskej republiky alebo je organizačnou zložkou podniku zahraničnej osoby na území Slovenskej republiky; to neplatí, ak je zamestnaná v Slovenskej republike u zamestnávateľa, ktorý požíva diplomatické výsady a imunity podľa medzinárodného práva alebo u zamestnávateľa na základe dohody o prácach vykonávaných mimo pracovného pomeru“. 
Je preto otázne, akou formou bude uhrádzaná zdravotná starostlivosť týmto osobám; či zamestnávateľ takejto osoby nebude povinný túto prihlásiť na verejné zdravotné poistenie a zdravotná starostlivosť bude týmto osobám zabezpečovaná tak, ako osobám s poskytnutou doplnkovou ochranou, ktoré nie sú v pracovnoprávnom vzťahu. 
 	O 	N 	Ide o súčasný právny stav. Štátny príslušník tretej krajiny, ktorému bola poskytnutá doplnková ochrana, patrí od 1.5.2013 medzi skupiny štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí pre vstup na slovenský trh práce nepotrebujú povolenie na zamestnanie a zárobkovú činnosť môžu vykonávať nielen v pracovnom pomere, ale aj v pracovnoprávnom vzťahu na základe dohody o práci vykonávanej mimo pracovného pomeru. 
Problematika uvedená v pripomienke patrí do pôsobnosti MZ SR. 
 	
Verejnosť 	K čl. III bodu 45 
45. bod navrhujeme vypustiť. 
Odôvodnenie: Rovnako ako u pripomineky k novelizačnému bodu 46. 
 	O 	N 	Pripomienka je duplicitná. 	
Verejnosť 	K čl. III bodu 46. 
Novelizačný bod 46 navrhujeme zo zákona vypustiť. 
Odôvodnenie: 
Navrhovaným zákonom sa zavádza zaistenie žiadateľov o azyl za stanovenými účelmi. S týmto opatrením zásadne nesúhlasíme. Je otázne, akým spôsobom sa bude účel zaistenia u žiadateľov o azyle v praxi realizovať a ako budú garantované práva a ochrana žiadateľov o azyl pred hrozbou prenasledovania alebo vážneho bezprávia v ich krajine pôvodu (napr. pri zisťovaní identity žiadateľa). Zaistenie žiadateľov o azyl je neúčelné. 
 	O 	N 	Zaisťovanie žiadateľov o azyl je plne v súlade s požiadavkami Európskej únie. Žiadatelia o azyl budú zaisťovaní iba v prípadoch, ak na dosiahnutie účelu zaistenia nebudú postačovať menej závažné prostriedky. 	
Verejnosť 	K čl. I, k bodu 43 
Text navrhovaného paragrafu § 46a ods. 5 je priamou novelizáciou zákona č. 327/2005 Z. z. a je preto z legislatívneho hľadiska bez samostatnej zmeny tohto zákona v osobitnom článku alebo osobitným zákonom neprípustný. V tejto súvislosti poukazujeme aj problematický prístup k bezplatnej právnej pomoci v prípadoch potreby podania opravného prostriedku, ktorým je rozklad (teda konanie pred inými orgánmi ako sú súdy). V týchto prípadoch je síce formálne zabezpečený prístup k právnej pomoci, pokiaľ sa však Centrum právnej pomoci obráti vo veci na advokátov, títo nemajú akým spôsobom žiadať úhradu odmeny právneho zastúpenia. V kontexte § 15 ods. 2 zákona, ak oprávnenej osobe nebola priznaná náhrada trov právneho zastúpenia, advokátovi prizná centrum odmenu za právne zastupovanie5a) podľa ustanovení osobitného predpisu.16) To neplatí, ak advokát právo na náhradu trov konania neuplatnil riadne a včas v konaní pred súdom; v takom prípade advokátovi právo na priznanie odmeny centrom nevznikne. Tu poukazujeme na skutočnosť, že v prípadoch rozhodovania o rozklade, neprináleží advokátovi za takúto činnosť odmena; je preto prístup žiadateľov k právnej pomoci značne obmedzený. 	O 	ČA 	Text ustanovenia bude nahradený priamou novelou zákona č. 327/2005.  	
Verejnosť 	K čl. III nad rámec návrhu zákona  
Nad rámec návrhu zákona navrhujeme v čl. III vložiť nové novelizačné body 20, 34 a 35, ktoré znejú nasledovne: 

20. V § 34 ods. 15 sa dopĺňa druhá veta, ktorá znie: 
„Rovnako sa pobyt štátneho príslušníka tretej krajiny považuje za oprávnený až do rozhodnutia o žiadosti, ak štátny príslušník tretej krajiny s prechodným pobytom udeleným podľa osobitného zákona 3) požiadal o prechodný pobyt podľa tohto zákona.“. 

Ostatné novelizačné body sa primerane prečíslujú. 

Odôvodnenie: 
Navrhujeme rozšíriť okruh osôb, pre ktoré sa pobyt na území SR počas konania o udelenie prechodného pobytu až do rozhodnutia o žiadosti považuje za platný. Ide najmä o cudzincov s poskytnutou doplnkovou ochranou, ktorí spĺňajú podmienky pre udelenie prechodného pobytu a počas konania o udelenie prechodného pobytu v ich prípade bolo právoplatne rozhodnuté o nepredĺžení doplnkovej ochrany. Považujeme za vhodné zabezpečiť kontinuitu pobytu štátnych príslušníkov tretích štátov na území SR na základe poskytnutej doplnkovej ochrany až do rozhodnutia o žiadosti o udelenie prechodného pobytu. 

34. V § 48 ods. 4 sa dopĺňa druhá veta, ktorá znie: 
„Rovnako sa pobyt štátneho príslušníka tretej krajiny považuje za oprávnený až do rozhodnutia o žiadosti, ak štátny príslušník tretej krajiny s udeleným pobytom podľa osobitného predpisu 3) požiadal o pobyt podľa tohto zákona.“. 

Ostatné novelizačné body sa primerane prečíslujú. 

Odôvodnenie: 
Navrhujeme rozšíriť okruh osôb, pre ktoré sa pobyt na území SR počas konania o udelenie trvalého pobytu (resp. do rozhodutia o inom druhu pobytu) až do rozhodnutia o žiadosti považuje za platný. Ide najmä o cudzincov s poskytnutou doplnkovou ochranou, ktorí spĺňajú podmienky pre udelenie trvalého pobytu a počas konania o udelenie trvalého pobytu by v ich prípade bolo právoplatne rozhodnuté o nepredĺžení doplnkovej ochrany. Považujeme za vhodné zabezpečiť kontinuitu pobytu štátnych príslušníkov tretích štátov na území SR na základe poskytnutej doplnkovej ochrany až do rozhodnutia o žiadosti o udelenie trvalého pobytu. 

35. V § 53 ods. 7 sa za slová „pobyt udelený podľa toho zákona“ vkladajú slová „alebo podľa osobitného predpisu3)“ 
Ostatné novelizačné body sa primerane prečíslujú. 

Odôvodnenie: 
Navrhujeme rozšíriť okruh osôb, pre ktoré sa pobyt na území SR aj po jeho ukončení počas konania o udelenie dlhodobého pobytu ( až do doručenia rozhodnutia o žiadosti o udelenie dlhodobého pobytu) považuje za platný. Ide najmä o cudzincov s poskytnutou doplnkovou ochranou, ktorí spĺňajú podmienky pre udelenie dlhodobého pobytu a počas konania o udelenie dlhodobého pobytu by v ich prípade bolo právoplatne rozhodnuté o nepredĺžení doplnkovej ochrany. Považujeme za vhodné zabezpečiť kontinuitu pobytu štátnych príslušníkov tretích štátov dlhodobo žijúcich na území SR na základe poskytnutej medzinárodnej ochrany až do doručenia rozhodnutia o žiadosti o udelenie dlhodobého pobytu. Pri miere integrácie týchto osôb v spoločnosti by bolo žiaduce zabezpečiť im oprávnený pobyt vyplývajúci priamo zo zákona na obdobie do ukončenia konania o udelenie dlhodobého pobytu. 
 	O 	N 	Podľa zákona o azyle sa cudzinec, ktorému sa poskytla doplnková ochrana, považuje sa za cudzinca, ktorému sa udelilo povolenie na prechodný pobyt. Azylant sa považuje za cudzinca, ktorému sa udelil trvalý pobyt. Podľa zákona o pobyte cudzincov, ak štátny príslušník tretej krajiny požiada o zmenu druhu alebo účelu pobytu, jeho pobyt sa na území Slovenskej republiky považuje za oprávnený až do rozhodnutia o tejto žiadosti. 
Z uvedeného vyplýva, že aj pobyt osôb s medzinárodnou ochranou, ktoré požiadajú o zmenu druhu alebo účelu pobytu sa považuje za oprávnený až do rozhodnutia o tejto žiadosti. 	
Verejnosť 	K čl. I bodu 48 
Tento novelizačný bod navrhujeme vypustiť a ostatné novelizačné body primerane prečísľovať. 
Odôvodnenie: 
Novelou zákona sa vypúšťa úhrada trov azylového konania migračným úradom, s výnimkou odmeny tlmočníka. Poukazujeme na sťaženie prístupu žiadateľov k uplatneniu svojich práv v rámci azylového konania, a to napr. pri potrebe uhrádzať náklady spojené s overovaním pravosti dokladov, zabezpečovaním prekladov dokumentov (preklady nie sú tlmočnícke úkony), vyžiadaním si kópií rozhodnutí a častí spisu, či aj úhradou právneho zastúpenia, ak nie je možné uhrádzať právne zastúpenie v rámci implementácie projektov neziskových organizácií. 
 	O 	N 	Trovy konania budú riešené cez všeobecný predpis o správnom konaní. 	
Verejnosť 	K čl. II bodu 16 
Tu poukazujeme na rozpor novelizovaného zákona o službách zamestnanosti a §3 zákona č. 580/2004 Z.z. o zdravotnom poistení a o zmene a doplnení zákona č. 95/2002 Z. z. o poisťovníctve a o zmene a doplnení niektorých zákonov. Novelizačný bod 16 uvádza vo svojom § 21 ods. 2 v kontexte § 22 ods. 9, že osoby s poskytnutou doplnkovou ochranou môžu pracovať aj mimo pracovného pomeru. Samotné ustanovenie zákona hodnotíme ako dobré. Avšak v tomto kontexte poukazujeme na znenie § 3 zákona o zdravotnom poistení, kedy takto zamestnaná osoba s doplnkovou ochranou nebude povinne zdravotne poistená: „(3) Povinne verejne zdravotne poistená je aj fyzická osoba, ktorá nemá trvalý pobyt3) na území Slovenskej republiky, ak nie je zdravotne poistená v inom členskom štáte Európskej únie alebo v zmluvnom štáte Dohody o Európskom hospodárskom priestore a vo Švajčiarskej konfederácii (ďalej len "členský štát") a 
a) je zamestnaná u zamestnávateľa, ktorý má sídlo alebo stálu prevádzkareň na území Slovenskej republiky alebo je organizačnou zložkou podniku zahraničnej osoby na území Slovenskej republiky; to neplatí, ak je zamestnaná v Slovenskej republike u zamestnávateľa, ktorý požíva diplomatické výsady a imunity podľa medzinárodného práva alebo u zamestnávateľa na základe dohody o prácach vykonávaných mimo pracovného pomeru“. 
Je preto otázne, akou formou bude uhrádzaná zdravotná starostlivosť týmto osobám; či zamestnávateľ takejto osoby nebude povinný túto prihlásiť na verejné zdravotné poistenie a zdravotná starostlivosť bude týmto osobám zabezpečovaná tak, ako osobám s poskytnutou doplnkovou ochranou, ktoré nie sú v pracovnoprávnom vzťahu. 
 	O 	N 	Ide o súčasný právny stav. Štátny príslušník tretej krajiny, ktorému bola poskytnutá doplnková ochrana, patrí od 1.5.2013 medzi skupiny štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí pre vstup na slovenský trh práce nepotrebujú povolenie na zamestnanie a zárobkovú činnosť môžu vykonávať nielen v pracovnom pomere, ale aj v pracovnoprávnom vzťahu na základe dohody o práci vykonávanej mimo pracovného pomeru. 
Problematika uvedená v pripomienke patrí do pôsobnosti MZ SR. 
 	
Verejnosť 	K čl. III bodu 45 
45. bod navrhujeme vypustiť. 
Odôvodnenie: Rovnako ako u pripomienky k novelizačnému bodu 46. 
 	O 	N 	Zaisťovanie žiadateľov o azyl je plne v súlade s požiadavkami Európskej únie. 	
Verejnosť 	K čl. III bodu 46. 
Novelizačný bod 46 navrhujeme zo zákona vypustiť. 
Odôvodnenie: 
Navrhovaným zákonom sa zavádza zaistenie žiadateľov o azyl za stanovenými účelmi. S týmto opatrením zásadne nesúhlasíme. Je otázne, akým spôsobom sa bude účel zaistenia u žiadateľov o azyle v praxi realizovať a ako budú garantované práva a ochrana žiadateľov o azyl pred hrozbou prenasledovania alebo vážneho bezprávia v ich krajine pôvodu (napr. pri zisťovaní identity žiadateľa). Zaistenie žiadateľov o azyl je neúčelné. 
 	O 	N 	Zaisťovanie žiadateľov o azyl je plne v súlade s požiadavkami Európskej únie. Žiadatelia o azyl budú zaisťovaní iba v prípadoch, ak účel zaistenia nebude možné dosiahnuť menej závažnými prostriedkami. 	
Verejnosť 	K čl. III nad rámec návrhu zákona  
Nad rámec návrhu zákona navrhujeme v čl. III vložiť nové novelizačné body 20, 34 a 35, ktoré znejú nasledovne: 

20. V § 34 ods. 15 sa dopĺňa druhá veta, ktorá znie: 
„Rovnako sa pobyt štátneho príslušníka tretej krajiny považuje za oprávnený až do rozhodnutia o žiadosti, ak štátny príslušník tretej krajiny s prechodným pobytom udeleným podľa osobitného zákona 3) požiadal o prechodný pobyt podľa tohto zákona.“. 

Ostatné novelizačné body sa primerane prečíslujú. 

Odôvodnenie: 
Navrhujeme rozšíriť okruh osôb, pre ktoré sa pobyt na území SR počas konania o udelenie prechodného pobytu až do rozhodnutia o žiadosti považuje za platný. Ide najmä o cudzincov s poskytnutou doplnkovou ochranou, ktorí spĺňajú podmienky pre udelenie prechodného pobytu a počas konania o udelenie prechodného pobytu v ich prípade bolo právoplatne rozhodnuté o nepredĺžení doplnkovej ochrany. Považujeme za vhodné zabezpečiť kontinuitu pobytu štátnych príslušníkov tretích štátov na území SR na základe poskytnutej doplnkovej ochrany až do rozhodnutia o žiadosti o udelenie prechodného pobytu. 

34. V § 48 ods. 4 sa dopĺňa druhá veta, ktorá znie: 
„Rovnako sa pobyt štátneho príslušníka tretej krajiny považuje za oprávnený až do rozhodnutia o žiadosti, ak štátny príslušník tretej krajiny s udeleným pobytom podľa osobitného predpisu 3) požiadal o pobyt podľa tohto zákona.“. 

Ostatné novelizačné body sa primerane prečíslujú. 

Odôvodnenie: 
Navrhujeme rozšíriť okruh osôb, pre ktoré sa pobyt na území SR počas konania o udelenie trvalého pobytu (resp. do rozhodutia o inom druhu pobytu) až do rozhodnutia o žiadosti považuje za platný. Ide najmä o cudzincov s poskytnutou doplnkovou ochranou, ktorí spĺňajú podmienky pre udelenie trvalého pobytu a počas konania o udelenie trvalého pobytu by v ich prípade bolo právoplatne rozhodnuté o nepredĺžení doplnkovej ochrany. Považujeme za vhodné zabezpečiť kontinuitu pobytu štátnych príslušníkov tretích štátov na území SR na základe poskytnutej doplnkovej ochrany až do rozhodnutia o žiadosti o udelenie trvalého pobytu. 

35. V § 53 ods. 7 sa za slová „pobyt udelený podľa toho zákona“ vkladajú slová „alebo podľa osobitného predpisu3)“ 
Ostatné novelizačné body sa primerane prečíslujú. 

Odôvodnenie: 
Navrhujeme rozšíriť okruh osôb, pre ktoré sa pobyt na území SR aj po jeho ukončení počas konania o udelenie dlhodobého pobytu ( až do doručenia rozhodnutia o žiadosti o udelenie dlhodobého pobytu) považuje za platný. Ide najmä o cudzincov s poskytnutou doplnkovou ochranou, ktorí spĺňajú podmienky pre udelenie dlhodobého pobytu a počas konania o udelenie dlhodobého pobytu by v ich prípade bolo právoplatne rozhodnuté o nepredĺžení doplnkovej ochrany. Považujeme za vhodné zabezpečiť kontinuitu pobytu štátnych príslušníkov tretích štátov dlhodobo žijúcich na území SR na základe poskytnutej medzinárodnej ochrany až do doručenia rozhodnutia o žiadosti o udelenie dlhodobého pobytu. Pri miere integrácie týchto osôb v spoločnosti by bolo žiaduce zabezpečiť im oprávnený pobyt vyplývajúci priamo zo zákona na obdobie do ukončenia konania o udelenie dlhodobého pobytu. 
 	O 	N 	Podľa zákona o azyle sa cudzinec, ktorému sa poskytla doplnková ochrana, považuje sa za cudzinca, ktorému sa udelilo povolenie na prechodný pobyt. Azylant sa považuje za cudzinca, ktorému sa udelil trvalý pobyt. Podľa zákona o pobyte cudzincov, ak štátny príslušník tretej krajiny požiada o zmenu druhu alebo účelu pobytu, jeho pobyt sa na území Slovenskej republiky považuje za oprávnený až do rozhodnutia o tejto žiadosti. 
Z uvedeného vyplýva, že aj pobyt osôb s medzinárodnou ochranou, ktoré požiadajú o zmenu druhu alebo účelu pobytu sa považuje za oprávnený až do rozhodnutia o tejto žiadosti.