Author: administrator
Last saved by: Petrovic Jan
Company: Abyss

Dôvodová správa

A. Všeobecná časť

Slovenská republika na účely získania finančných prostriedkov na úhradu dlhu, ktorý vznikol pri tvorbe zdrojov určených na krytie záverečnej časti jadrovej energetiky vytváraných počas prevádzky jadrových zariadení vyrábajúcich elektrinu do účinnosti zákona zabezpečujúceho výber zdrojov určených na krytie záverečnej časti jadrovej energetiky, ustanovila prostredníctvom platného znenia zákona č. 238/2006 Z. z. a platného nariadenia vlády č. 426/2010 Z. z. povinnosť pre prevádzkovateľov prenosovej sústavy a regionálnych distribučných sústav odvádzať z množstva elektriny dodanej koncovým odberateľom elektriny odvod, ktorý je súčasťou ceny dodanej elektriny koncovým odberateľom elektriny. 
 
Takto získané finančné prostriedky sa odvádzajú do štátneho rozpočtu, na príjmový rozpočtový účet kapitoly Ministerstva hospodárstva Slovenskej republiky. 
 
Ministerstvo hospodárstva SR do 15 dní odo dňa prijatia odvodu na svoj príjmový rozpočtový účet v príslušnom mesiaci kalendárneho roka od prevádzkovateľov sústav poukáže z výdavkov rozpočtu kapitoly na účet Národného jadrového fondu na vyraďovanie jadrových zariadení a na nakladanie s vyhoretým jadrovým palivom a rádioaktívnymi odpadmi (ďalej len „jadrový fond“) sumu rovnajúcu sa prijatému odvodu od prevádzkovateľov sústav. Poukázané finančné prostriedky jadrový fond použije až do vyčerpania na financovanie krytia historického deficitu finančných prostriedkov záverečnej časti jadrovej energetiky.
 
Cieľom navrhovaného nariadenia je v záujme jednoznačného vymedzenia zosúladiť niektoré ustanovenia nariadenia. Zároveň sa navrhuje zosúladenie pojmov s pojmami v Pravidlách trhu s elektrinou - vo vyhláške ÚRSO č. 24/2013 Z.z., ktorou sa ustanovujú pravidlá pre fungovanie vnútorného trhu s elektrinou a pravidlá pre fungovanie vnútorného trhu s plynom. Účelom je taktiež presnejšie vymedziť predmet odvodu. Základným princípom je skutočnosť, že v zmysle zákona o jadrovom fonde je odvod súčasťou ceny dodanej elektriny koncovým odberateľom elektriny. 
 
Zároveň návrh nariadenia reaguje na aplikačnú prax, ktorá sa v niektorých krajinách EÚ ustálila vo vzťahu k odberateľom elektriny náročným na spotrebu elektriny a priemyselným sektorom vystavených medzinárodnej hospodárskej súťaži, pre ktoré je elektrina významným faktorom produkcie. V súlade s priemyselnou politikou EÚ a rysujúcou sa energetickou politikou EÚ a v záujme zabezpečenia konkurencieschopnosti vybraných priemyselných sektorov, návrh nariadenia určuje maximálnu výšku odvodu tak, aby odberatelia elektriny nároční na spotrebu elektriny neboli neúmerne zaťažení výškou odvodu, nebola ohrozená ich schopnosť podnikať a uhrádzať odvod aj v budúcnosti. 

Maximálna výška odvodu je navrhnutá vo výške 2 mil. Euro za rok. Navrhované nariadenie nemá povahu selektívnej výhody, ale je určené pre všetkých odberateľov náročných na spotrebu energie  vo všetkých sektoroch, ktorých koncová spotreba elektriny prevýši objem zaťažený odvodom v súhrnnej výške 2 mil Euro ročne bez akýchkoľvek obmedzení. Navrhovaná maximálna výška odvodu je navrhovaná pre odberateľov elektriny, ktorí nie len v súčasnosti, ale aj v budúcnosti dosiahnu spotrebu elektriny prevyšujúcu navrhovanú výšku. 

Maximálna výška odvodu bola nastavená tak, aby zároveň zabezpečila dostatočnú mieru tvorby finančných prostriedkov určených na krytie záverečnej časti jadrovej energetiky a historického deficitu v zmysle zákona č. 238/2006 Z. z. a nariadenia vlády č. 426/2010 Z. z.

Prijaté riešenie by malo byť impulzom k stabilnému rámcu  pre ďalšie investície, rozširovanie aktivít a zachovanie konkurencieschopnosti.

Schválenie novely nariadenia vlády bude mať negatívny vplyv na rozpočet verejnej správy. Bude mať pozitívny dopad na podnikateľské prostredie tým, že náklady na obstaranie jednej megawatthodiny elektriny prevyšujúcej navrhovanú výšku spotreby elektriny pre odberateľov elektriny náročných na spotrebu elektriny budú nižšie o výšku odvodu, ktorú možno započítať do ceny dodanej elektriny pre koncových odberateľov.
 
V rámci makroekonomických súvislostí fungovania energeticky náročných podnikov je nevyhnutné prihliadnuť na prípadné dopady ukončenia podnikateľských aktivít spoločností na štátny rozpočet a porovnať ich s úbytkom príjmov ŠR.

V zmysle konštatácie v Doložke vplyvov, výpadok príjmov verejných financií  z dôvodu nižších odvodov do NJF spoločností podľa predloženého návrhu je značne nižší ako výpadok verejných financií z dôvodu prípadného ukončenia podnikateľských aktivít spoločností.

Schválenie novely nariadenia vlády nebude mať sociálne vplyvy, vplyv na domácností, obce a vyššie územné celky. Návrh nariadenia vlády nebude mať vplyv na životné prostredie ani na informatizáciu spoločnosti.
 
Návrh nariadenia vlády je v súlade s Ústavou Slovenskej republiky, ústavnými zákonmi, medzinárodnými zmluvami, ktorými je Slovenská republika viazaná a zákonmi  a súčasne s právom Európskej únie.

B. Osobitná časť

K Čl. I
 
K bodu 1 
 
Ide je v záujme jednoznačného vymedzenia o spresnenie definície efektívnej sadzby s tým, že základným princípom je skutočnosť, že v zmysle platného zákona o jadrovom fonde  je odvod súčasťou ceny - dodanej elektriny koncovým odberateľom elektriny. 

K bodu 2 a 3
 
Ide o zosúladenie so zmenou v bode 1 - jednoznačné vymedzenie odvodu s tým, že základným princípom je skutočnosť, že v zmysle platného zákona o jadrovom fonde  je odvod súčasťou ceny - dodanej elektriny koncovým odberateľom elektriny.
 
K bodu 4
 
Ide o legislatívno – technickú úpravu.
  
K bodu 5
 
Ide o zosúladenie so zmenou v bode 1 - jednoznačné vymedzenie odvodu s tým, že základným princípom je skutočnosť, že v zmysle platného zákona o jadrovom fonde  je odvod súčasťou ceny - dodanej elektriny koncovým odberateľom elektriny.
 
K bodu 6
 
Ide o zosúladenie so zmenou v bode 1 - jednoznačné vymedzenie odvodu s tým, že základným princípom je skutočnosť, že v zmysle platného zákona o jadrovom fonde  je odvod súčasťou ceny - dodanej elektriny koncovým odberateľom elektriny.
 
K bodu 7
 
Ide o reakciu na aplikačnú prax, ktorá sa v niektorých krajinách EÚ ustálila vo vzťahu k odberateľom elektriny náročných na spotrebu elektriny a priemyselným sektorom vystavených medzinárodnej hospodárskej súťaži, pre ktoré je elektrina významným faktorom produkcie. V záujme zabezpečenia konkurencieschopnosti vybraných priemyselných sektorov, návrh nariadenia určuje maximálnu výšku odvodu tak, aby odberatelia elektriny nároční na spotrebu elektriny neboli neúmerne zaťažení výškou odvodu, nebola ohrozená ich schopnosť podnikať a uhrádzať odvod aj v budúcnosti.

V záujme podpory odberateľov elektriny náročných na spotrebu elektriny a spotrebujúcich také množstvo elektriny, ktorej súčin s efektívnou sadzbou odvodu na krytie dlhu za príslušný rok je vyšší ako 2 mil. EUR, je navrhnuté stanoviť pre takýchto odberateľov maximálnu výšku ročného odvodu. Navrhnutá maximálna výška odvodu vo výške 2 mil. Euro za rok je určená pre všetkých odberateľov elektriny náročných na spotrebu elektriny, ktorých koncová spotreba elektriny prevýši objem zaťažený odvodom v súhrnnej výške 2 mil. Euro ročne. Navrhovaná maximálna výška odvodu je navrhovaná pre odberateľov elektriny, ktorí nie len v súčasnosti, ale aj v budúcnosti dosiahnu spotrebu elektriny prevyšujúcu navrhovanú výšku odvodu. 

Maximálna výška odvodu bola navrhnutá tak, aby zároveň zabezpečila dostatočnú mieru tvorby finančných prostriedkov určených na krytie záverečnej časti jadrovej energetiky a historického deficitu v zmysle zákona č. 238/2006 Z. z. a nariadenia vlády č. 426/2010 Z. z.

K Čl. II
 
Navrhuje sa účinnosť nariadenia vlády k 1. januáru 2014.