Author: grosjarova
Last saved by: lichnerova
Company: UVSR

Doložka vybraných vplyvov

A.1. Názov materiálu: 
Návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 364/2004 Z. z. o vodách a o zmene zákona Slovenskej národnej rady č. 372/1990 Zb. o priestupkoch v znení neskorších predpisov (vodný zákon) v znení neskorších predpisov a ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákony 
Termín začatia a ukončenia PPK: - 

A.2. Vplyvy:
 
| Pozitívne^* | Žiadne^* | Negatívne^*
1. Vplyvy na rozpočet verejnej správy | | x |
2. Vplyvy na podnikateľské prostredie – dochádza k zvýšeniu regulačného zaťaženia? | | | x

3, Sociálne vplyvy 
– vplyvy  na hospodárenie obyvateľstva,
-sociálnu exklúziu,
- rovnosť príležitostí a rodovú rovnosť a vplyvy na zamestnanosť

x

4. Vplyvy na životné prostredie | x | |
5. Vplyvy na informatizáciu spoločnosti | x | |

 

 A.3. Poznámky
V návrhu zákona je riešených niekoľko zmien, ktoré vyplynuli z požiadaviek Európskej únie deklarovaných v strategických dokumentoch, ako napríklad Európa 2020, Európa efektívne využívajúca vodné zdroje, Blueprint ale najmä zo smernice Európskeho parlamentu a Rady 2000/60/ES, ktorou sa ustanovuje rámec pôsobnosti pre opatrenia spoločnosti v oblasti vodného hospodárstva (ďalej len „rámcová smernica o vode“) ako aj z pripomienok Európskej komisie k Plánom manažmentu povodí Dunaja a Visly, resp. Vodnému plánu Slovenska. Úpravy navrhovaného zákona majú prioritne za cieľ splnenie článku 9 rámcovej smernice o vodách, a to zabezpečiť úhradu nákladov za všetky poskytované vodohospodárske služby a dodržanie princípu „znečisťovateľ platí“, ako aj zabezpečiť plnenie ex ante kondicionalít pre Operačný program Kvalita životného prostredia na roky 2014 až 2020, medzi ktoré bola Európskou komisiou začlenená aj podmienka spoplatnenia vody využívanej na závlahy poľnohospodárskej pôdy.
Navrhované zmeny budú mať pozitívny vplyv na sociálnu sféru s dôrazom na rovnosť príležitostí v dôsledku zrovnoprávnenia postavenia užívateľov vôd prostredníctvom platieb a poplatkov za poskytované vodohospodárske služby, ktorý je významnejší, ako negatívny vplyv na malú skupinu domácností, ktorej sa zvýšia ceny za výrobu a dodávku pitnej vody verejným vodovodom a odvádzanie a čistenie odpadovej vody verejnou kanalizáciou o poplatky za odber vody, resp. za vypúšťanie odpadových vôd do recipientu, a to v závislosti od úrovne čistenia týchto odpadových vôd. Ďalším pozitívnym vplyvom je vplyv na životné prostredie najmä vody a od vôd závislých ekosystémov v dôsledku zabezpečenia zvýšenej ochrany vodných zdrojov,  ich efektívnejšieho využívania a prerozdeľovania s cieľom trvalo udržateľného rozvoja, ktorých garanciou bude povoľovací proces orgánov štátnej vodnej správy, kontrolná činnosť a oznamovacia povinnosť užívateľov všetkých vôd s výnimkou všeobecného užívania vôd prostredníctvom jednoduchých zariadení (ide výlučne o využívanie vody pre domácnosti). Pozitívnym vplyvom je aj zabezpečenie prístupu ku komplexným informáciám o využívaní povrchových vôd a podzemných vôd. Vplyv na podnikateľské prostredia možno označiť za mierne  negatívny nakoľko sa spoplatnenie množstva odoberanej vody a vypúšťaného znečistenia odpadových vôd dotkne najmä drobných podnikateľov v poľnohospodárstve a priemysle, ktorí doposiaľ za odbery vôd pod 15 000 m^3 za rok, resp. pod 1 250 m^3 za mesiac neuhrádzali platby a poplatky,  resp. v prípade odberov vody na závlahy všetkých podnikateľov, ktorí odoberajú povrchovú vodu alebo podzemnú vodu na účely zavlažovania pôdy. Mierny nárast nákladov týchto právnických osôb bude vyvolaný administráciou súvisiacou s povolením na odbery vôd a vypúšťanie odpadových vôd (jednorázovo, resp. v intervaloch podľa ustanovení vodného zákona) zabezpečením ich merania (v rozsahu podľa povolenia orgánu štátnej vodnej správy) a oznamovacou činnosťou (raz ročne poverenej osobe podľa vodného zákona). Rozsah uvedených činností nepredpokladá potrebu nárastu pracovných miest.
 
 A.4. Alternatívne riešenia - Žiadne
 
 A.5. Stanovisko gestorov
Na základe komplexného posúdenia všetkých vplyvov a dopadov navrhovaných zmien v návrhu novely zákona, majú pozitívne vplyvy na efektívne využívanie vôd, ich ochranu a na životné prostredie ako celku v súlade s rámcovou smernicou o vode významnú prevahu nad miernymi negatívnymi vplyvmi na podnikateľské prostredia, v ktorom sa uvedenými zmenami však súčasne vytvárajú rovnaké prístupy a rovnocenné postavenie pre všetkých podnikateľov, čo má v konečnom dôsledku pozitívny dopad na rovnosť príležitostí. K ustanoveniam návrhu zákona, ktoré sa týkajú prepravy a prevodu vody za hranice nášho štátu gestor konštatuje, že s ohľadom na skutočnosť, že vláda Slovenskej republiky neplánuje žiaden predaj vody z podzemných zdrojov situovaných na našom území za hranice štátu, pričom naopak má záujem zabezpečiť ich maximálnu ochranu z hľadiska ich využívania, resp. zabezpečenia ich využívania prednostne občanmi Slovenskej republiky, nepredpokladajú sa žiadne vplyvy a dopady.  

Vplyvy na rozpočet verejnej správy,
na zamestnanosť vo verejnej správe a financovanie návrhu
 
2.1. Zhrnutie vplyvov na rozpočet verejnej správy v návrhu
Tabuľka č. 1 
Vplyvy na rozpočet verejnej správy | Vplyv na rozpočet verejnej správy (v eurách)
| r | r + 1 | r + 2 | r + 3
Príjmy verejnej správy celkom | 0 | 0 | 0 | 0
v tom: za každý subjekt verejnej správy zvlášť | 0 | 0 | 0 | 0
z toho: | | | |
- vplyv na ŠR | 0 | 0 | 0 | 0
- vplyv na územnú samosprávu | 0 | 0 | 0 | 0
Výdavky verejnej správy celkom | 0 | 0 | 0 | 0
v tom: za každý subjekt verejnej správy / program zvlášť | 0 | 0 | 0 | 0
z toho: | | | |
- vplyv na ŠR | 0 | 0 | 0 | 0
- vplyv na územnú samosprávu | 0 | 0 | 0 | 0
Celková zamestnanosť | 0 | 0 | 0 | 0
- z toho vplyv na ŠR | 0 | 0 | 0 | 0
Financovanie zabezpečené v rozpočte | 0 | 0 | 0 | 0
v tom: za každý subjekt verejnej správy / program zvlášť | 0 | 0 | 0 | 0
 
2.2. Financovanie návrhu
Tabuľka č. 2
Financovanie | Vplyv na rozpočet verejnej správy (v eurách)
| r | r + 1 | r + 2 | r + 3
Celkový vplyv na rozpočet verejnej správy ( - príjmy, + výdavky) | 0 | 0 | 0 | 0
z toho vplyv na ŠR | 0 | 0 | 0 | 0
financovanie zabezpečené v rozpočte | 0 | 0 | 0 | 0
ostatné zdroje financovania | 0 | 0 | 0 | 0
Rozpočtovo nekrytý vplyv / úspora | 0 | 0 | 0 | 0

Návrh na riešenie úbytku príjmov alebo zvýšených výdavkov podľa § 33 ods. 1 zákona č. 523/2004 Z. z. o rozpočtových pravidlách verejnej správy:

 

2.3. Popis a charakteristika návrhu
Návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 364/2004 Z. z. o vodách a o zmene zákona Slovenskej národnej rady č. 372/1990 Zb. o priestupkoch v znení neskorších predpisov (vodný zákon) v znení neskorších predpisov a ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákony 

2.3.1. Popis návrhu:
	Návrh zákona je zameraný na plnenie uznesenia vlády Slovenskej republiky č. 583 z 24. októbra  2012 k materiálu Voda ako strategická surovina štátu a návrh na jej ochranu a trvalú udržateľnosť vo vzťahu k cezhraničnému nakladaniu s vodou odobratou zo zdrojov situovaných na území Slovenskej republiky.
	Ďalším dôvodom pre návrh zákona je zapracovanie pripomienok Európskej komisie k prebratiu smernice Európskeho parlamentu a Rady 2006/118/ES z 12. decembra 2006 o ochrane podzemných vôd pred znečistením a zhoršením kvality.  Ďalej zosúladenie národnej legislatívy s článkom 22 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2000/60/ES, ktorou sa stanovuje rámec pôsobnosti pre opatrenia spoločenstva v oblasti vodného hospodárstva (ďalej len „rámcová smernica o vode“), ktorým sa k 22. decembru 2013 rušia niektoré smernice napríklad smernica Rady 80/68/EHS o ochrane podzemných vôd pred znečistením niektorými nebezpečnými látkami, smernica 76/464/EHS o  znečistení spôsobenom určitými nebezpečnými látkami vypúšťanými do vodného prostredia. Okrem toho sú zohľadnené úpravy vyplývajúce z procesu implementácie rámcovej smernice o vode a súvisiacich smerníc v sektore voda.
	V návrhu zákona  sú spresnené aj niektoré ustanovenia na základe skúsenosti  z aplikačnej praxe pri uplatňovaní zákona orgánmi štátnej vodnej správy a organizáciami v pôsobnosti Ministerstva životného prostredia Slovenskej republiky.
Účelom návrhu zákona je zabezpečiť ochranu štátnych záujmov vo vzťahu k vode ako obzvlášť významnej a ničím nenahraditeľnej surovine strategického charakteru a stanoviť tomu zodpovedajúce postupy jej užívania  s dôrazom na verejné záujmy. Využívanie tejto vody na prepravu a prevod cez hranice štátu musí byť pod kontrolou štátu prostredníctvom jeho vlády. 
Ďalej návrh zákona zrovnoprávňuje postavenie všetkých užívateľov vôd vo vzťahu k povoľovaciemu procesu, plneniu povinností vyplývajúcich z povolenia, oznamovacej povinnosti, zodpovednosti za neplnenie povinností vyplývajúcich zo zákona a z povolenia na užívanie vôd a k spoplatneniu vodohospodárskych služieb v súlade s článkom 9 rámcovej smernice o vodách a z ex ante kondicionalít k Operačnému programu Kvalita životného prostredia na roky 2014 až 2020.
Ustanovené povinnosti budú implementovať užívatelia vôd a producenti odpadových vôd v rámci celého územia Slovenskej republiky.

Návrh zákona nebude mať  vplyvy na rozpočet verejnej správy, na zamestnanosť vo verejnej správe a jeho financovanie.

Vplyvy na podnikateľské prostredie

Vplyvy na podnikateľské prostredie
3.1. Ktoré podnikateľské subjekty budú predkladaným návrhom ovplyvnené a aký je ich počet? | Zavedením spoplatnenia odberov vody na zavlažovanie poľnohospodárskej pôdy budú ovplyvnené všetky subjekty, ktoré podnikajú v poľnohospodárskej rastlinnej výrobe a využívajú vodu na zavlažovanie poľnohospodársky využívanej pôdy. Ďalej zavedením spoplatnenia odberov vôd aj pod 15 000 m^3 ročne alebo 1 250 m^3 mesačne a zavedením poplatkov za vypúšťané odpadové vody aj pod 10 000 m^3 ročne alebo 1 000 m^3 mesačne v závislosti od prekročenia limitných hodnôt znečistenia budú ovplyvnené malé priemyselné podniky a drobní podnikatelia v poľnohospodárstve. Vzhľadom na to, že doposiaľ odberatelia, resp. znečisťovatelia nemali zavedenú oznamovaciu povinnosť a neboli vyššie uvedené podlimitné množstvá spoplatňované nie je k dispozícii žiadna evidencia o počte podnikateľských subjektov, ktoré budú reálne ovplyvnené navrhovanou úpravou zákona o vodách a preto nie je možné ani hrubým odhadom stanoviť ich počet.

3.2. Aký je predpokladaný charakter a rozsah nákladov a prínosov?

Všetkým podnikateľským subjektom v poľnohospodárskej rastlinnej výrobe, ktorí odoberajú vodu na zavlažovanie poľnohospodárskej pôdy vzrastú náklady za predpokladu, že výška poplatku za odber vody na závlahy bude schválená na úrovni 0,01 € za 1 m^3 odobratej vody  (a to bez rozdielu, či pôjde o odber z povrchových zdrojov vody alebo podzemných zdrojov vody) pri celkovom priemernom odbere cca 21,4 mil. m^3 vody ročne pre všetky podnikateľské subjekty spolu cca o 214 000 € za rok. 
Vzhľadom na vyššie uvedené nie je možné vyčísliť rozsah nákladov pre ostatné malé podniky, ktoré budú ovplyvnené odstránením limitných hodnôt množstva odoberanej, resp. vypúšťanej vody pre spolatnenie. 
Náklady súvisiace so zabezpečením merania odoberaného a vypúšťaného množstva vody (v rozsahu podľa povolenia orgánu štátnej vodnej správy) predstavujú položku vo výške cca 200 € na obstaranie meradla pre každý podnikateľský subjekt.

3.3. Aká je predpokladaná výška administratívnych nákladov, ktoré podniky vynaložia v súvislosti s implementáciou návrhu? | Zvýšenie administratívnych nákladov sa  predpokladá v administrácii súvisiacej s povolením na odbery vôd a  na vypúšťanie odpadových vôd (jednorázovo, resp. v intervaloch podľa ustanovení vodného zákona) a oznamovacou činnosťou (raz ročne poverenej osobe podľa vodného zákona). Rozsah uvedených činností nepredpokladá potrebu nárastu pracovných miest. V nadväznosti na uvedené je výška nákladov na admistráciu pre jednotlivé podniky závislá od ich veľkosti a rozsahu využívania vodohospodárskych služieb.
3.4. Aké sú dôsledky pripravovaného návrhu pre fungovanie podnikateľských subjektov na slovenskom trhu (ako sa zmenia operácie na trhu?) | Dôsledky pripravovaného návrhu v rámci fungovania celého podnikateľského prostredia v SR sa neočakávajú, resp. môžu byť ojedinelé bez zmeny operácií na trhu.
3.5. Aké sú predpokladané spoločensko – ekonomické dôsledky pripravovaných regulácií? |

Analýza vplyvov
3. 1.  Ktoré podnikateľské subjekty budú reguláciou ovplyvnené a aký je ich počet?
Spoplatnenie odberov vody na zavlažovanie poľnohospodárskej pôdy navrhované v novele zákona o vodách sa týka poľnohospodárskeho odvetvia, a to všetkých podnikateľských subjektov pôsobiacich v oblasti rastlinnej výroby, ktoré odoberajú povrchovú vodu alebo podzemnú vodu na zavlažovanie poľnohospodárskej pôdy. Štatistické údaje o počte takýchto podnikateľských subjektov nie sú dostupné a preto nebolo možné definovať počet takýchto podnikateľských subjektov, ktoré budú v skutočnosti ovplyvnené. 
Okrem spoplatnenia odberov vody na zavlažovanie poľnohospodárskej pôdy je navrhované aj zavedenie spoplatnenia odberov vôd pod 15 000 m^3 ročne alebo 1 250 m^3 mesačne a zavedenie poplatkov za vypúšťané odpadové vody pod 10 000 m^3 ročne alebo 1 000 m^3 mesačne v závislosti od prekročenia limitných hodnôt znečistenia. Týmito zmenami budú ovplyvnené iba malé priemyselné podniky, drobní podnikatelia v poľnohospodárstve ako aj v iných odvetviach (všetci odberatelia vody a producenti vody, ktorí odoberajú vodu alebo vypúšťajú odpadovú vodu nad uvedené limitné množstvá podľa platnej legislatívy tieto poplatky uhrádzajú). Vzhľadom na to, že doposiaľ takýto drobní odberatelia, resp. znečisťovatelia nemali zavedenú oznamovaciu povinnosť a neboli vyššie uvedené podlimitné množstvá spoplatňované nie je k dispozícii žiadna evidencia o počte podnikateľských subjektov, ktoré budú reálne ovplyvnené navrhovanou úpravou zákona o vodách a preto nie je možné ani hrubým odhadom stanoviť ich počet. 
3. 2. Aký je predpokladaný charakter a rozsah nákladov/prínosov pripravovanej regulácie pre ovplyvnené podnikateľské subjekty
Pre podnikateľské subjekty v poľnohospodárstve, resp. v rastlinnej výrobe vzrastú v dôsledku navrhovanej regulácie náklady o výšku poplatku za odobrané množstvo vody určenej na zavlažovanie.
Za predpokladu, že:
-  výška poplatku za odber vody na závlahy bude stanovená v nariadení vlády Slovenskej republiky č. 755/2004 Z. z. napríklad vo výške 0,01 € za 1 m^3 odobratej vody, a to bez rozdielu, či pôjde o odber z povrchových zdrojov vody alebo podzemných zdrojov vody (odbery vody na zavlažovanie poľnohospodáírskej pôdy z povrchových zdrojov vody boli vyňaté z regulovaných služieb z dôvodu zavedenia jednotného poplatku pre odber z povrchových a z podzemných zdrojov vody), 
- celkový priemerný odber predstavuje cca 21,4 mil. m^3 vody ročne pre všetky podnikateľské subjekty – zdroj údaju je správa Vodné hospodárstvo v Slovenskej republike v roku 2012, pričom tieto údaje do správy poskytlo Ministerstvo pôdohospodárstava a rozvoja vidieka Slovenskej republiky, podnikateľské subjekty uhradia celkovo cca 214 000 € za rok za odber vody na zavlažovanie poľnohospodárskej pôdy, ktoré budú slúžiť na úhradu nákladov za vodohospodárske služby a činnosti v oblasti vôd prostredníctvom správcu vodohospodársky významných vodných tokov a Environmentálneho fondu.
Vzhľadom na to, že v súčasnosti nie sú k dispozícii žiadne relevantné údaje o počte malých podnikov, ktoré doposiaľ z dôvodu odberu vody a vypúšťania odpadových vôd v množstve pod spoplatnenú hranicu neboli evidované, nie je možné vyčísliť rozsah nákladov pre tieto malé podniky, ktoré budú ovplyvnené odstránením limitných hodnôt množstva odoberanej, resp. vypúšťanej vody pre spolatnenie, čím sa súčasne odstráni nerovnaké postavenie podnikateľských subjektov na trhu. Všetky podnikateľské subjekty budú jednorázovo zaťažené úhradou za obstaranie meradla za účelom povinného merania množstva odoberanej vody, a to vo výške cca 200 €.
3. 3.  Aká je predpokladaná výška administratívnych nákladov, ktoré podniky vynaložia v súvislosti s implementáciou návrhu?
Zvýšenie administratívnych nákladov sa  predpokladá v administrácii súvisiacej s povolením na odbery vôd a  na vypúšťanie odpadových vôd (jednorázovo, resp. v intervaloch podľa ustanovení vodného zákona) a oznamovacou činnosťou (raz ročne poverenej osobe podľa vodného zákona). Rozsah uvedených činností nepredpokladá potrebu nárastu pracovných miest. V nadväznosti na uvedené je výška nákladov na admistráciu pre jednotlivé podniky závislá od ich veľkosti a rozsahu využívania vodohospodárskych služieb.

3. 4. Aké sú dôsledky pripravovaných regulácií pre fungovanie podnikateľských subjektov na slovenskom trhu (ako sa zmenia operácie na trhu)?
V rámci fungovania podnikateľského prostredia v SR sa v dôsledku navrhovaných regulácií neočakávajú žiadne významnejšie zmeny, resp. zmeny operácií na trhu.
3. 5.  Aké sú spoločensko-ekonomické vplyvy pripravovaných regulácií?
Dôsledkom navrhovaných regulácií možno očakávať mierne zvýšenie cien dotknutých tovarov a služieb.

Sociálne vplyvy -  vplyvy na hospodárenie obyvateľstva, sociálnu exklúziu, rovnosť príležitostí a rodovú rovnosť  a na zamestnanosť

Sociálne vplyvy predkladaného materiálu -  vplyvy na hospodárenie obyvateľstva, sociálnu exklúziu, rovnosť príležitostí a rodovú rovnosť a vplyvy na zamestnanosť
4.1. Identifikujte vplyv na hospodárenie   domácností a špecifikujte ovplyvnené skupiny domácností, ktoré budú pozitívne/negatívne ovplyvnené. | Spoplatnenie odberov vody na zásobovanie obyvateľov obcí verejným vodovodom, ktoré odoberajú menej ako 15 000 m^3 za rok, resp. menej ako 1 250 m^3 za mesiac sa negatívne dotkne 20 000 domácností v rámci cca 200 malých obcí v rámci SR. Podobne sa prejaví aj spoplatnenie vypúšťania odpadových vôd do povrchových vôd alebo do podzemných vôd ale v závislosti od prekročenia limitov znečistenia v príslušnom ukazovateli.

Kvantifikujte:

Výdavky na pitnú vodu z verejného vodovodu vzrastú na jedného obyvateľa o 0,96 € za rok. Pri spotrebe 80 l/osobu/deň v trojčlennej domácnosti vzrastú tieto výdavky o 2,9 € za rok.
Tento nárast bude premietnutý do cien za výrobu a dodávku pitnej vody verejným vodovodom a dotkne sa cca 20 000 domácností v rámci cca 200 obcí. Dopady zo spoplatnenia za vypúšťanie odpadových vôd do povrchových alebo podzemných vôd sa nedajú vzhľadom na vplyv znečistenia odhadovať nakoľko spoplatnenie závisí od úrovne čistenia vypúšťaných odpadových vôd.

- Rast alebo pokles príjmov/výdavkov            na priemerného obyvateľa |

- Rast alebo pokles príjmov/výdavkov                  za jednotlivé ovplyvnené  skupiny domácností
- Celkový počet obyvateľstva/domácností ovplyvnených predkladaným materiálom

4.2. Zhodnoťte kvalitatívne (prípadne kvantitatívne) vplyvy na prístup k zdrojom, právam, tovarom a službám u jednotlivých ovplyvnených skupín obyvateľstva. | Každý občan Slovenskej republiky má právo na bezpečnú pitnú vodu a na zdravé životné prostredie – vyplýva to z Ústavy Slovenskej republiky a ďalších právnych predpisov (napríklad zákon Slovenskej národnečj rady č. 309/1990 o obecnom zriadení, vodný zákon, zákon č. 442/2002 Z. z. o verejných vodovodoch a verejných kanalizáciách).

4.3.  Zhodnoťte vplyv na rovnosť príležitostí:

Zhodnoťte vplyv na rodovú rovnosť.

Prioritným cieľom novely zákona o vodách je najmä odstrániť nerovnosť medzi jednotlivými odberateľmi vody a producentmi odpadovej vody a súčasne vytvoriť rovnoprávne nediskriminačné prostredie aj pre jednotlivých dodávateľov pitnej vody verejným vodovodom, resp. medzi vlastníkmi alebo prevádzkovateľmi verejných kanalizácií, ktorý zabezpečujú odvádzanie a čistenie odpadových vôd. Cieľom návrhu je vytvoriť pre všetkých rovnaké podmienky s rovnakými vstupnými nákladmi a súčasne zabezpečiť, aby každý rovnakou mierou prispel na náklady súvisiace so zabezpečovaním vodohospodárskych služieb, ochrany vodných zdrojov a aby sa dôsledne uplatnila zásada „znečisťovateľ platí“.

4.4. Zhodnoťte vplyvy na zamestnanosť.

Aké sú  vplyvy na zamestnanosť ?
Ktoré skupiny zamestnancov budú ohrozené schválením predkladaného materiálu ?
Hrozí v prípade schválenia predkladaného materiálu hromadné prepúšťanie ?

Žiadne

Analýza vplyvov
Navrhované spoplatnenie množstva odoberanej vody a vypúšťaného znečistenia odpadových vôd bude mať vplyv na skupinu domácností, ktoré bývajú v malých obciach a sú zásobované pitnou vodou z obecných verejných vodovodov.  Vlastníci alebo prevádzkovatelia týchto verejných vodovodov  doposiaľ za odbery vôd zväčša z miestnych vodných zdrojov pod 15 000 m^3 za rok alebo pod 1 250 m^3 za mesiac neuhrádzali podľa platného zákona o vodách platby a poplatky, čo malo následne vplyv aj na cenu za výrobu a dodávku pitnej vody verejným vodovodom schválenú Úradom pre reguláciu sieťových odvetví alebo obcou v prípade vyňatia obce z cenovej regulácie. Táto situácia vytvára nerovné postavenie v rámci jednotlivých odberateľov pitnej vody verejným vodovodom ako aj nerovnosť podmienok pre jednotlivých dodávateľov pitnej vody v rámci územia Slovenskej republiky. Navyše tento prístup nie je v súlade s článkom 9 rámcovej smernice o vodách, podľa ktorého je treba zabezpečiť návratnosť nákladov na všetky vodohospodárske služby a uplatňovať zásadu „znečisťovateľ platí“, a to vo vzťahu k vypúšťanému znečisteniu v odpadových vodách do povrchových vôd alebo do podzemných vôd.

Vychádzajúc z predpokladov, že:
-	cca 200 obcí na Slovensku v súčasnosti s ohľadom na výšku odberov vody neplatí  poplatky za tieto odbery vôd – zdrojom údajov sú cenové návrhy regulovaných subjektov vrátane odhadu počtu obcí, ktoré požiadali Úrad pre reguláciu sieťových odvetví o vyňatie a patria do veľkostnej kategórie (cca do 500 obyvateľov), ktoré môžu využívať nespoplatnený odber vody pod 15 000 m^3 za rok alebo  pod 1 250 m^3 za mesiac
-	poplatok za odber vody na zásobovanie pitnou vodou verejným vodovodom je 0,0332 €/m^3 podľa nariadenia vlády Slovenskej republiky č. 755/2004 Z. z., ktorým sa ustanovuje výška neregulovaných platieb, výška poplatkov a podrobnosti súvisiace so spoplatňovaním užívania vôd
-	priemerná špecifická spotreba vody je 80 l/osoba/deň t.j. 29 200 l/osobu/rok, resp. 29 m^3/osoba/rok
vyplýva, že:
-	pri odbere 15 000 m^3 vody ide o obec s počtom maximálne 517 obyvateľov
-	keďže obce uvádzali v cenových návrhoch aj odbery podstatne nižšie (napríklad z dôvodu, že verejný vodovod bol vybudovaný iba v časti obce alebo išlo o obce s nižším počtom obyvateľov ako 517) do analýzy vplyvov sme uvažovali s primeraným odberom vo výške 9 000 m^3 vody na jednu obec, čomu odpovedá cca 310 obyvateľov t.j. cca 100 domácností (s priemerným počtom členov domácnosti – 3)
-	100 domácností * 200 obcí = 20 000 domácností, ktoré zaplatia v cene za dodávku pitnej vody verejným vodovodom o 0,0332 €/m^3 viac
-	ak trojčlenná domácnosť odoberie 80 l/osoba/deň potom za rok táto domácnosť zaplatí za 87 m^3 odobranej vody za rok o 2,9 € viac
-	celkový výnos z poplatkov predstavuje sumu 58 000 € za rok.

Čo sa týka výšky spoplatnenia znečistenia vypúšťanej odpadovej vody do recipientu toto nie je možné vyčísliť tak, ako v prípade odberov, nakoľko spoplatnenie závisí od limitného alebo bilančného znečistenia, ktoré sa nedá predpokladať ani odhadovať nakoľko závisí od úrovne čistenia odpadových vôd.

Žiadne vplyvy nebudú na obce, ktoré nemajú vybudovaný verejný vodovod alebo odoberajú vodu na uspokojovanie osobných potrieb z vlastných zdrojov vody (zo studní) spôsobom a v rozsahu podľa zákona o vodách. Žiadne vplyvy nebudú ani na obce, ktoré nemajú vybudovanú verejnú kanalizáciu. 

  Vplyvy na životné prostredie

Životné prostredie

5.1.  Ktoré zložky životného prostredia (najmä ovzdušie, voda, horniny, pôda, organizmy) budú návrhom ovplyvnené a aký bude ich vplyv (pozitívny alebo negatívny)?

Zo samotnej podstaty návrhu zákona, ktorého predkladateľom je Ministerstvo životného prostredia Slovenskej republiky vyplýva, že v celom svojom kontexte je jeho prioritným cieľom ochrana životného prostredia ako celku a súčasne jeho jednej z najvýznamnejších zložiek nevyhnutnej pre existenciu života a zdravia ľudí - povrchovej vody a podzemnej vody. Účelom návrhu zákona je zabezpečiť v súlade s rámcovou smernicou o vode environmentálne ciele – dosiahnutie dobrého stavu všetkých vôd pri uplatnení dostupných a odporúčaných nástrojov a opatrení Európskej únie.   Medzi tieto nástroje a opatrenia okrem iného patrí zabezpečenie návratnosti nákladov za všetky vodohospodárske služby a uplatnenie princípu „znečisťovateľ platí“ tak, aby výnosy z týchto poplatkov a platieb pokryli náklady súvisiace s poskytovaním týchto služieb pri zachovaní alebo zlepšení ich stavu. K dosiahnutiu environmentálnych cieľov synergicky  pôsobia aj ďalšie navrhované opatrenia, ktorými sú najmä povolenia na odbery všetkých vôd s výnimkou všeobecného užívania vôd a povolenia na vypúšťanie odpadových vôd, ich evidencia a kontrola pod sankciou za porušenie tohto zákona. Úpravy návrhu zákona majú za cieľ prispieť k spravodlivejšiemu a rovnoprávnejšiemu využívaniu vôd na rôzne účely, ich racionálnejšiemu prerozdeľovaniu v čase ich nedostatku alebo sucha a za tým účelom komplexnejšieho bilancovania vodných zdrojov. V prípade vypúšťaných odpadových vôd je cieľom navrhovaných úprav zabezpečiť kontrolu nad vypúšťaným znečistením všetkých odpadových vôd tak do povrchových vôd ako aj do podzemných vôd. Zavedením povinnosti v rámci všetkých novobudovaných vodných stavieb zabezpečiť prirodzený pohyb rýb a vodných živočíchov je významným príspevkom k eliminácii hydromorfologických zmien vodného toku v dôsledku výstavby vodných stavieb. 
Navrhované úpravy majú na základe vyššie uvedeného priamy a súčasne kumulatívny dlhodobý a významne pozitívny environmentálny vplyv na zlepšenie životného prostredia a podmienok pre život človeka, rastlín a živočíchov.

5.2. Bude mať navrhovaný materiál vplyv na chránené územia a ak áno aký? | Návrh zákona bude mať v nadväznosti na vyššie uvedené pozitívny vplyv aj na chránené územia osobitne na vodohospodársky chránené územia, kde sa návrhom zákona upravujú alebo sprísňujú a rozširujú zákazy niektorých aktivít a realizácie vybraných stavieb. Odstránené boli aj niektoré výnimky v záujme komplexnej ochrany území s významnou akumuláciou podzemných vôd.
5.3. Bude mať návrh vplyv na životné prostredie presahujúce štátne hranice? | Opatrenia prispievajúce k zlepšeniu stavu vôd na území Slovenskej republiky vrátane hraničných tokov Dunaj a Poprad a ich prítokov prispievajú súčasne k zlepšeniu stavu vôd presahujúcom štátne hranice Slovenskej republiky.

Vplyvy na informatizáciu spoločnosti
Budovanie základných pilierov informatizácie |
Obsah |

6.1. Rozširujú alebo inovujú  sa existujúce alebo vytvárajú sa či zavádzajú  sa nové elektronické služby?
(Popíšte ich funkciu a úroveň poskytovania.)

Nie.

6.2. Vytvárajú sa podmienky pre sémantickú interoperabilitu?
(Popíšte spôsob jej zabezpečenia.)

Nie.

Ľudia |

6.3. Zabezpečuje sa vzdelávanie v oblasti počítačovej gramotnosti a rozširovanie vedomostí o IKT?
(Uveďte spôsob, napr. projekty, školenia.)

Nie.

6.4. Zabezpečuje sa rozvoj elektronického vzdelávania?
(Uveďte typ a spôsob zabezpečenia vzdelávacích aktivít.)

Nie.

6.5. Zabezpečuje sa podporná a propagačná aktivita zameraná na zvyšovanie povedomia o informatizácii a IKT?
(Uveďte typ a spôsob zabezpečenia propagačných aktivít.)

Nie.

6.6. Zabezpečuje/zohľadňuje/zlepšuje sa prístup znevýhodnených osôb k službám informačnej spoločnosti?
(Uveďte spôsob sprístupnenia digitálneho prostredia.)

Nie.

Infraštruktúra |

6.7. Rozširuje, inovuje, vytvára alebo zavádza sa nový informačný systém?
(Uveďte jeho funkciu.)

Nie.

6.8. Rozširuje sa prístupnosť k internetu?
(Uveďte spôsob rozširovania prístupnosti.)

Nie.

6.9. Rozširuje sa prístupnosť k elektronickým službám?
(Uveďte spôsob rozširovania prístupnosti.)

Nie.

6.10. Zabezpečuje sa technická interoperabilita?
(Uveďte spôsob jej zabezpečenia.)

Nie.

6.11. Zvyšuje sa bezpečnosť IT?
(Uveďte spôsob zvýšenia bezpečnosti a ochrany IT.)

Nie.

6.12. Rozširuje sa technická infraštruktúra?
(Uveďte stručný popis zavádzanej infraštruktúry.)

Nie.

Riadenie procesu informatizácie |

6.13. Predpokladajú sa zmeny v riadení procesu informatizácie?
(Uveďte popis zmien.)

Nie.

Financovanie procesu informatizácie |

6.14. Vyžaduje si proces informatizácie  finančné investície?
(Popíšte príslušnú úroveň financovania.)

Nie.

Legislatívne prostredie procesu informatizácie |

6.15. Predpokladá nelegislatívny materiál potrebu úpravy legislatívneho prostredia  procesu informatizácie?
(Stručne popíšte navrhované legislatívne zmeny.)

Nie.

Obsah – informácie a služby

V návrhu zákona sa rozširuje oznamovacia povinnosť na každého, kto na podnikateľskú činnosť odoberá povrchovú vodu alebo podzemnú vodu alebo využíva osobitné vody, a to v rozsahu údajov o odberoch a údajov určených v povolení podľa § 21 ods. 2 písm. b) a c) raz ročne poverenej osobe. Poverenou osobou je Slovenský hydrometeorologický ústav, ktorý tieto údaje spracováva do informačného systém – Súhrnná evidencia o vodách. Súhrnná evidencia o vodách je verejne prístupná na webovom sídle Slovenského hydrometeorologického ústavu a je podkladom najmä pre koncepčnú plánovaciu a rozhodovaciu činnosť ústredných orgánov štátnej správy a výkonných organizácií rezortu.

Táto povinnosť sa nevzťahuje na toho, kto odoberá povrchovú vodu alebo podzemnú vodu z jedného odberného miesta v množstve nad 600 m^3 ročne alebo nad 50 m^3 mesačne na uspokojovanie osobných potrieb domácnosti.

Rovnaké povinnosti platia pre každého, kto vypúšťa odpadové vody alebo osobitné vody do povrchových vôd alebo podzemných vôd.