Vyhodnotenie medzirezortného pripomienkového konania

Návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 364/2004 Z. z. o vodách a o zmene zákona Slovenskej národnej rady č. 372/1990 Zb. o priestupkoch v znení neskorších predpisov (vodný zákon) v znení neskorších predpisov a ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákony 

Spôsob pripomienkového konania	 	
Počet vznesených pripomienok, z toho zásadných	371  / 120 	
Počet vyhodnotených pripomienok	371 	
		
Počet akceptovaných pripomienok, z toho zásadných	275  / 72 	
Počet čiastočne akceptovaných pripomienok, z toho zásadných	23  / 12 	
Počet neakceptovaných pripomienok, z toho zásadných	73  / 36 	
		
Rozporové konanie (s kým, kedy, s akým výsledkom)		
Počet odstránených pripomienok		
Počet neodstránených pripomienok		

Sumarizácia vznesených pripomienok podľa subjektov
Č.	Subjekt	Pripomienky do termínu	Pripomienky po termíne	Nemali pripomienky	Vôbec nezaslali	
1 .	Ministerstvo spravodlivosti Slovenskej republiky 	9 (9o,0z) 	 	 	 	
2 .	Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky 	38 (38o,0z) 	 	 	 	
3 .	Ministerstvo financií Slovenskej republiky 	6 (3o,3z) 	 	 	 	
4 .	Ministerstvo kultúry Slovenskej republiky 	8 (8o,0z) 	 	 	 	
5 .	Ministerstvo hospodárstva Slovenskej republiky 	1 (1o,0z) 	 	 	 	
6 .	Ministerstvo dopravy, výstavby a regionálneho rozvoja Slovenskej republiky 	23 (21o,2z) 	 	 	 	
7 .	Ministerstvo pôdohospodárstva a rozvoja vidieka Slovenskej republiky 	14 (4o,10z) 	 	 	 	
8 .	Ministerstvo obrany Slovenskej republiky 	14 (14o,0z) 	 	 	 	
9 .	Ministerstvo zahraničných vecí a európskych záležitostí Slovenskej republiky 	4 (4o,0z) 	 	 	 	
10 .	Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky 	2 (2o,0z) 	 	 	 	
11 .	Ministerstvo životného prostredia Slovenskej republiky  	 	 	 	x 	
12 .	Ministerstvo školstva, vedy, výskumu a športu Slovenskej republiky 	11 (11o,0z) 	 	 	 	
13 .	Ministerstvo zdravotníctva Slovenskej republiky 	8 (7o,1z) 	 	 	 	
14 .	Úrad vlády Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
15 .	Protimonopolný úrad Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
16 .	Štatistický úrad Slovenskej republiky 	13 (13o,0z) 	 	 	 	
17 .	Úrad geodézie, kartografie a katastra Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
18 .	Úrad jadrového dozoru Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
19 .	Úrad pre normalizáciu, metrológiu a skúšobníctvo Slovenskej republiky 	1 (1o,0z) 	 	x 	 	
20 .	Úrad pre verejné obstarávanie 	 	 	x 	 	
21 .	Úrad priemyselného vlastníctva Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
22 .	Správa štátnych hmotných rezerv Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
23 .	Národný bezpečnostný úrad 	 	 	x 	 	
24 .	Národná banka Slovenska 	1 (1o,0z) 	 	 	 	
25 .	Odbor aproximácie práva sekcie vládnej legislatívy Úradu vlády SR 	16 (16o,0z) 	 	 	 	
26 .	Najvyšší kontrolný úrad Slovenskej republiky 	6 (6o,0z) 	 	 	 	
27 .	Najvyšší súd Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
28 .	Generálna prokuratúra Slovenskej republiky 	24 (24o,0z) 	 	 	 	
29 .	Konfederácia odborových zväzov Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
30 .	Asociácia zamestnávateľských zväzov a združení Slovenskej republiky 	8 (2o,6z) 	 	 	 	
31 .	Republiková únia zamestnávateľov 	 	 	 	x 	
32 .	Združenie miest a obcí Slovenska 	4 (0o,4z) 	 	 	 	
33 .	Únia miest Slovenska 	 	 	 	x 	
34 .	Asociácia vodárenských spoločností 	46 (13o,33z) 	 	 	 	
35 .	Štátna ochrana prírody Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
36 .	VSU 	 	 	 	x 	
37 .	Verejnosť 	35 (35o,0z) 	 	 	 	
38 .	Slovenská poľnohospodárska a potravinárska komora 	17 (3o,14z) 	 	 	 	
39 .	Splnomocnenec vlády SR pre rozvoj občianskej spoločnosti 	6 (0o,6z) 	 	 	 	
40 .	Úrad pre reguláciu sieťových odvetví 	5 (4o,1z) 	 	 	 	
41 .	Asociácia priemyselnej ekológie  	16 (4o,12z) 	 	 	 	
42 .	Slovnaft a.s. 	16 (1o,15z) 	 	 	 	
43 .	Slovenský rybársky zväz- Rada Žilina 	19 (6o,13z) 	 	 	 	
	SPOLU	371 (251o,120z) 	0 (0o,0z) 	8 	8 	

Vyhodnotenie vecných pripomienok je uvedené v tabuľkovej časti.

Vysvetlivky  k použitým skratkám v tabuľke:	
O – obyčajná	A – akceptovaná	
Z – zásadná	N – neakceptovaná	
	ČA – čiastočne akceptovaná	

Subjekt	Pripomienka	Typ	Vyh.	Spôsob vyhodnotenia	
MS SR 	Čl. I bod 16 
Navrhujeme odstrániť úvodzovky hore a bodku na konci odseku 2 nakoľko novelizačný bod pokračuje odsekom 3. 	O 	A 	 	
MS SR 	Čl. I bod 20 
V § 17a ods. 4 písm. b) piaty bod navrhujeme nahradiť slová „osobitných predpisov“ slovami „osobitného predpisu“, nakoľko v poznámke pod čiarou sa uvádza odkaz iba na jeden právny predpis. 

V §17a ods. 9 sú uvedené dôvody zamietnutia žiadosti o vydanie povolenia na využívanie vody na prepravu alebo prevod, pričom z nášho pohľadu v úprave absentuje situácia keď vláda SR neudelí súhlas, resp. medzivládna dohoda nebude uzavretá (čo sú podmienky vydania povolenia podľa odseku 1 a 2). 

V § 17a ods. 13 odporúčame preformulovať spojenie „povolenie nemožno previesť“ na spojenie „práva a povinnosti vyplývajúce z povolenia“ nakoľko povolenie predstavuje individuálny správny akt voči konkrétnemu subjektu a ako celok nie je prevoditeľný. Rovnako platná úprava v § 22 zákona obsahuje obdobné spojenie vo vzťahu k prechodu práv a povinností vyplývajúcich z povolenia na osobitné užívanie vôd. 
 	O 	A 	 	
MS SR 	Čl. I bod 70  
Na konci novelizačného bodu chýbajú úvodzovky dole pred zátvorkou „(“ a tiež odstránenie nadbytočnej medzery medzi „(“ a „§“. 	O 	A 	 	
MS SR 	Čl. I bod 71 
Odporúčame v úvode novelizačného bodu doplniť medzeru medzi „V“ a „§“ 	O 	A 	 	
MS SR 	Čl. I bod 77 
Navrhujeme odstrániť úvodzovky hore a bodku na konci odseku 4 nakoľko novelizačný bod pokračuje odsekom 5. 	O 	A 	 	
MS SR 	Čl. I bod 79 
Odporúčame doplniť zátvorku „)“ za písmeno i. 	O 	A 	 	
MS SR 	Čl. I bod 81 
Navrhujeme upraviť výšku pokuty „1000 eur „ a „2000 eur“ do formy ako sú uvádzané iné sumy v ustanovení, a to s medzerou „1 000“ a „2 000“. Súčasne je potrebné doplniť bodku na konci odseku 7. 	O 	A 	 	
MS SR 	Čl. I bod 98 
Je potrebné odstrániť nadbytočnú zátvorku „)“ za slovom „znečistenia“. 
	O 	A 	 	
MS SR 	Čl. I bod 101 
Odporúčame doplniť za slovom „inak“ slovo „povolenia“, aby bolo zrejmé že platnosť strácajú povolenia. 	O 	A 	Upravené. 	
MV SR 	Čl. I 
V čl. I úvodnej vete doplniť zákon č. 180/2013 Z. z., ktorým bol vodný zákon naposledy novelizovaný. 	O 	A 	 	
MV SR 	Bod 2 
V bode 2 vypustiť slová „ktoré sú situované na území Slovenskej republiky“ ako nevhodné a v danom kontexte aj nadbytočné. Obdobne upraviť aj bod 20 (§ 17a ods. 4 písm. a) piaty bod). 	O 	A 	 	
MV SR 	Bod 9 
Bod 9 doplniť tak, že za slová „odseku 13“ sa vkladá čiarka. Slová „sa berie do úvahy“ zosúladiť so slovami „sa musia vziať do úvahy“ v bode 10. 	O 	A 	 	
MV SR 	Bod 12 
V bode 12 (§ 6 ods. 5 a 6) slovo „domácností“ nahradiť slovom „domácnosti“ a slovo „každý“ slovom „ten“. 	O 	A 	 	
MV SR 	Bod 15 
V bode 15 slovo „povodí“ nahradiť slovom „povodia“ a vypustiť slová „na ktorých vykonáva svoje povinnosti“ ako ťažkopádne a nadbytočné. 	O 	A 	 	
MV SR 	Bod 17 
V bode 17 vypustiť slová „a jeho záväznú časť program opatrení“, pretože podľa bodu 16 program opatrení na dosiahnutie environmentálnych cieľov je súčasťou Vodného plánu Slovenska. 

 	O 	A 	 	
MV SR 	Bod 20 
V bode 20 (§ 17a ods. 1) v navrhovanej legislatívnej skratke vypustiť slová „na využívanie vody“ a v tejto súvislosti upraviť ďalší text, slová „je podmienené“ sú v danom kontexte nevhodné (aj v odseku 2) a slová „súhlasom vlády“ zosúladiť so slovami „rozhodnutia vlády“ (odsek 6). V odseku 4 písm. b) štvrtom bode slová „návrh zmluvy o úhrade za odber vody uzavretej s ministerstvom“ sú vnútorne protirečivé. V poznámke pod čiarou k odkazu 24c doplniť slová „v znení neskorších predpisov“, keďže geologický zákon bol viackrát novelizovaný. 
 	O 	A 	Ustanovenia sú upravené. 	
MV SR 	Bod 25 
V bode 25 uvádzaciu vetu upraviť v súlade s bodom 30 legislatívnotechnických pokynov vlády takto: „V § 21 sa odsek 1 dopĺňa písmenom j), ktoré znie:“. 
	O 	A 	 	
MV SR 	Bod 26 
V bode 26 slovo „pokiaľ“ nahradiť slovom „ak“, vypustiť slovo „už“ a slová „a v tretej vete sa za slová „právnickým osobám“ pripájajú tieto slová „na obmedzenú dobu“ nahradiť slovami „a v tretej vete sa na konci pripájajú tieto slová: „na neobmedzený čas“. 	O 	A 	 	
MV SR 	Bod 27 
V bode 27 slová „mimoriadnych situácií“ nahradiť slovami „odberu pri vzniku mimoriadnej udalosti“. Ide o spresnenie textu vo vzťahu k zákonu NR SR č. 42/1994 Z. z. o civilnej ochrane obyvateľstva v znení neskorších predpisov. 	O 	A 	Ustanovenie upravené. 	
MV SR 	Bod 28 
V bode 28 poradie jednotlivých druhov vôd zosúladiť s bodmi 24 a 29. 	O 	A 	 	
MV SR 	Bod 29 
V bode 29 číslovku 10 rozpísať slovom (bod 6 legislatívnotechnických pokynov vlády). V poslednej vete nie je zrejmé, či je zámerom predkladateľa, aby sa povolenie vydávalo na štyri roky alebo najviac na štyri roky. Slová „ak tento zákon neustanovuje inak“ je potrebné z hľadiska prehľadnosti a právnej istoty konkretizovať o ustanovenie, v ktorom sa ustanovuje inak (bod 21 legislatívnotechnických pokynov vlády). 	O 	A 	 	
MV SR 	Bod 30 
V bode 30 slovo „množstiev“ nahradiť slovom „množstva“ a v poznámke pod čiarou k odkazu 31a slovo „zákon“ nahradiť slovom „zákona“. 	O 	A 	 	
MV SR 	Bod 34 
V bode 34 § 26 ods. 1 prvej vete vypustiť slová „ako aj na“. V druhej vete za slovom „stavbu“ vypustiť čiarku a slová „môže byť vydané len“ nahradiť slovami „možno vydať“. 	O 	A 	 	
MV SR 	Bod 35 
V bode 35 slová „rybníky, rybochovné zariadenia alebo malé vodné nádrže“ upraviť do singuláru vzhľadom na časť vety pred bodkočiarkou. 	O 	A 	 	
MV SR 	Bod 38 
Bod 38 upraviť podľa bodu 35 legislatívnotechnických pokynov vlády takto: „V § 31 sa vypúšťa odsek 6.“. 	O 	N 	Ustanovenie je ponechané v novom znení. 	
MV SR 	Bod 39 a 40 
V bodoch 39 a 40 zosúladiť právnu terminológiu v slovách „geometrický plán“ a „geometrický plán ochranných pásiem vodárenského zdroja“. 	O 	A 	Ustanovenie upravené. 	
MV SR 	Bod 44 
V bode 44 (§ 37 ods. 9) nie sú slová „ods. 9“; ide zrejme o odsek 10. 	O 	A 	 	
MV SR 	Bod 60 
V bode 60 § 56a druhej vete slová „Termíny odborných skúšok“ upraviť do jednotného čísla a za slovo „minister“ pripojiť slová „životného prostredia Slovenskej republiky“, keďže nie je zavedená legislatívna skratka. V tretej vete slovo „poverená“ vložiť za slovo „je“ (obdobne aj v bodoch 63 a 65). 	O 	A 	 	
MV SR 	Bod 68 
V bode 68 vypustiť slová „podľa osobitného predpisu“ ako nevhodné vo vzťahu k vodnému zákonu a tiež nadbytočné. Slová „odkazu 61b“ nahradiť slovami „odkazu 61c“ a slová „§ 3 písm. a)“ nahradiť slovami „§ 3 ods. 3 písm. a)“. 	O 	A 	 	
MV SR 	Bod 70 
V bode 70 vyjadriť, že za slovami „odbornej spôsobilosti“ sa vypúšťa čiarka; pred druhou zátvorkou doplniť úvodzovky. 	O 	A 	 	
MV SR 	Bod 72 
V bode 72 [§ 59 ods. 3 písm. c)] slová „o nakladaní s vodou pre útvary podzemných vôd a osobitných vôd nachádzajúcich sa na území dvoch alebo viacerých štátov podľa § 17 ods. 2“ nahradiť slovami „podľa § 17a ods. 2“. 	O 	A 	 	
MV SR 	Bod 74 
V bode 74 začiatok ustanovenia systematicky upraviť výmenou poradia vyjadrení a súhlasov. 	O 	A 	 	
MV SR 	Bod 77 
V bode 77 (§ 73 ods. 4) je dôležité slová „v územných obvodoch viacerých obcí“ nahradiť slovami „v obciach“ alebo „na území viacerých obcí“, pretože obec má podľa ústavy a zákona SNR č. 369/1990 Zb. o obecnom zriadení v znení neskorších predpisov územie, a nie územný obvod, ktorý je atribútom miestneho orgánu štátnej správy na vymedzenie jeho územnej pôsobnosti. Slová „prostredníctvom ktorej“ nahradiť slovom „ktorou“ a slová „vo všetkých“ slovom „v“. 
V § 73 ods. 5 začiatok prvej vety upraviť takto: „(5) Orgán štátnej vodnej správy doručí pozvanie ...“. Druhú vetu upraviť do jednotného čísla a za slová „pred ústnym pojednávaním“ vložiť bodkočiarku (tretiu vetu upraviť ako časť druhej vety za bodkočiarkou). 	O 	A 	Upravené. 	
MV SR 	Bod 81 
V bode 81 (§ 75 ods. 1 až 9) vypustiť slová „vo výške“ a „výšky“ ako nadbytočné. V odseku 9 z uvedeného dôvodu vypustiť aj slovo „až“ a slová „vo výške“ nahradiť iným vhodnejším výrazom, napríklad „v sume“. 	O 	A 	 	
MV SR 	Bod 82 
V bode 82 uvážiť jednoduchšiu legislatívnu techniku, napríklad za slovo „uskutočňuje,“ vložiť slovo „užíva,“. 	O 	A 	 	
MV SR 	Bod 83 
V bode 83 [§ 77 ods. písm. k)] sa ustanovuje skutková podstata priestupku spáchaného z nedbanlivosti. V tejto súvislosti nie je zrejmý zvýšený postih páchateľa tohto priestupku, ktorý spácha úmyselne. Okrem toho sú nejasné slová „malá škoda“, ktoré vodný zákon nedefinuje. Problematiku je potrebné zosúladiť s § 3 zákona SNR č. 372/1990 Zb. o priestupkoch v znení neskorších predpisov. 	O 	A 	Upravené. 	
MV SR 	Bod 84 
V bode 84 [§ 77 ods. 2 písm. a) až c)] vypustiť slovo „výšky“ z dôvodu nadbytočnosti. Pripomienka súvisí s pripomienkou v bode 25 tohto stanoviska. 	O 	A 	 	
MV SR 	Bod 93 
V bode 93 [§ 78 ods. 5 písm. c)] z hľadiska legislatívnej techniky zjednodušiť tak, že slová „sú v užívaní právnických osôb s prideleným rybárskym právom podľa osobitného predpisu70a)“ sa nahradia slovami „užívajú právnické osoby s prideleným rybárskym právom70a)“. Obdobne upraviť aj bod 97, v ktorom navyše treba v uvádzacej vete v súlade s bodom 34 legislatívnotechnických pokynov vlády za slovo „sa“ vložiť slová „na konci“. 	O 	A 	Upravené. 	
MV SR 	Bod 101 
V bode 101 (nadpise § 80e) slovo „ustanovenie“ nahradiť slovom „ustanovenia“, keďže sa navrhuje viac prechodných ustanovení. V odsekoch 1 až 3 slová „doterajších predpisov“, „pred účinnosťou tohto zákona“ a „do dvoch rokov odo dňa jeho účinnosti“ nahradiť z hľadiska väčšej právnej istoty konkrétnymi dátumami. 	O 	A 	Upravené. 	
MV SR 	Bod 103 
V bode 103 uvádzacej vete za slová „Príloha č. 1“ vložiť slová „vrátane nadpisu“ (bod 41 legislatívnotechnických pokynov vlády). 	O 	A 	 	
MV SR 	Čl. III 
V čl. III vypustiť nadpis ako nadbytočný a vetu ukončiť bodkou. 	O 	A 	 	
MV SR 	§ 28 ods. 3 písm. c) 
V § 28 ods. 3 písm. c) sa slová „pri záchranných prácach, mimoriadnych udalostiach, požiaroch a iných živelných pohromách“ nahrádzajú slovami „počas vykonávania záchranných prác pri požiari alebo inej mimoriadnej udalosti“. 
Nad rámec návrhu zákona je potrebné spresniť predmetné ustanovenie v nadväznosti na zákon NR SR č. 42/1994 Z. z. o civilnej ochrane obyvateľstva v znení neskorších predpisov. Citovaný zákon obsahuje definíciu mimoriadnej udalosti, ktorá zahŕňa aj požiare a iné živelné pohromy. 	O 	A 	 	
MV SR 	§ 41 odseky 2 a 3 
V § 41 odseky 2 a 3 znejú: 
„(2) Ten, kto zistí príznaky mimoriadneho zhoršenia vôd, je povinný bezodkladne ohlásiť túto skutočnosť na jednotné európske číslo tiesňového volania 112. 

(3) Koordinačné stredisko integrovaného záchranného systému odovzdá bezodkladne prijaté hlásenie Slovenskej inšpekcii životného prostredia50) (ďalej len „inšpekcia“), okresnému úradu, obci a správcovi vodného toku. Príznaky mimoriadneho zhoršenia hraničných vôd inšpekcia oznámi Základnému medzinárodnému varovnému stredisku Slovenskej republiky v Bratislave.“. 

Poznámka pod čiarou k odkazu 51 sa vypúšťa. 

Ide o spresnenie a zjednodušenie hlásnej povinnosti prostredníctvom všeobecne známeho jednotného európskeho čísla tiesňového volania 112. Operátor uvedeného tiesňového čísla zabezpečí vyrozumenie ďalších dotknutých subjektov. 	O 	ČA 	Ponechané je pôvodné znenie z dôvodu existujúcich kompetencií Slovenskej inšpekcie životného prostredia , ktorá ako prvá posúdi či ide o mimiriadne zhoršenie vôd. Slovo „linku“ sa nahrádza slovami „jednotné európske číslo“ a v odsekoch 3 
a 10 sa slová „záchranného integrovaného“ nahrádzajú slovami „integrovaného záchranného“. 
 	
MV SR 	§ 41 ods. 6 písm. a) 
V § 41 ods. 6 písm. a) sa za slovo „vôd“ vkladajú slová „na jednotné európske číslo tiesňového volania 112,“. 
Bezprostredné opatrenia na zneškodnenie mimoriadneho zhoršenia vôd je žiaduce doplniť o uvedenú ohlasovaciu povinnosť. 	O 	N 	Ponechané pôvodné znenie, z dôvodu platných kompetencií Slovenskej inšpekcie životného prostredia, ktorá posúdi či ide o mimoriadne zhoršenie vôd alebo nie. 	
MV SR 	§ 41 ods. 10 
V § 41 ods. 10 sa slová „záchranného integrovaného systému“ nahrádzajú slovami „integrovaného záchranného systému“, čím sa zabezpečí súlad právnej terminológie so zákonom č. 129/2002 Z. z. o integrovanom záchrannom systéme v znení neskorších predpisov. 	O 	A 	 	
MV SR 	§ 53 písm. f) 
V § 53 písm. f) slová „mimoriadnej situácie“ nahradiť slovami „pri vzniku mimoriadnej udalosti“. 
Spresnenie textu a používanej terminológie na daný účel. Mimoriadna situácia je krízový stav, ktorý sa vyhlasuje. Dodržiavať pokyny správcu vodného toku na dotknutom vodnom toku je vlastník vodnej stavby povinný pri vzniku mimoriadnej udalosti, keďže mimoriadna situácia nemusí byť vyhlásená. 	O 	A 	Upravené v novom znení. 	
MV SR 	
Vzhľadom na prebiehajúcu reštrukturalizáciu miestnych orgánov štátnej správy žiadame pripomienky v bodoch 10, 24, 33 až 37 osobitne prerokovať. 	O 	A 	Osobitne prerokované 19.7.2013 a upravené podľa záverov rokovania. 	
MF SR 	Všeobecne 
1. Doložku vybraných vplyvov (ďalej len „doložka vplyvov“) žiadam prepracovať v súlade s Jednotnou metodikou na posudzovanie vybraných vplyvov a v súlade s § 33 ods. 1 zákona č. 523/2004 Z. z. o rozpočtových pravidlách verejnej správy a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov tak, aby v relevantných tabuľkách boli kvantifikované pozitívne vplyvy na všetky dotknuté subjekty verejnej správy, pretože v predloženej doložke vplyvov časti A.2. Vplyvy sa v rozpore so samotným obsahom materiálu uvádza, že návrh nemá žiadny vplyv na rozpočet verejnej správy. Vzhľadom na to, že sa dopĺňajú skutkové podstaty priestupkov, upravujú sa výšky pokút, pričom výnosy z týchto pokút budú príjmom štátneho rozpočtu, dopĺňajú sa úhrady za vodu určenú na prepravu alebo prevod vody, ktoré sú príjmom Environmentálneho fondu a nové správne poplatky, dajú sa očakávať pozitívne vplyvy na rozpočet verejnej správy. 

2. Zároveň žiadam v doložke vplyvov vyznačiť vplyv na informatizáciu spoločnosti a vypracovať analýzu vplyvov na informatizáciu spoločnosti. Nemožno súhlasiť s konštatovaním, že návrh nemá vplyv na informatizáciu spoločnosti, pretože poskytovaním a sprístupňovaním dokumentov v elektronickej podobe sa zavádzajú nové elektronické služby. Upozorňujem, že zasielanie písomných dokumentov a súčasne aj elektronických kópií je v rozpore s odbúravaním administratívnej záťaže a procesom informatizácie. 	Z 	A 	Doložka vybraných vplyvom je prepracovaná. 	
MF SR 	Všeobecne 
Žiadam zrušiť úlohu vyplývajúcu Ministerstvu životného prostredia SR z bodu B.2 uznesenia vlády SR č. 583 z 24. októbra 2012, podľa ktorého bolo ministrovi životného prostredia uložené predložiť na rokovanie vlády návrh na prepravu, resp. prevod podzemnej vody cez hranice štátu jednotlivo pre každú žiadosť o prepravu, resp. prevod, v ktorom budú stanovené podmienky a postup podľa tohto materiálu vrátane ceny vody v nadväznosti na bod B.5 tohto uznesenia a zároveň žiadam zrušiť na ňu nadväzujúcu úlohu uloženú v bode B.5 tohto uznesenia podpredsedovi vlády a ministrovi financií. 

Nadväzne na navrhované znenie § 17a ods. 14 a súvisiacich ustanovení, najmä § 59 ods. 3 písm. c) návrhu, podľa ktorého Ministerstvo životného prostredia SR určuje úhradu za odber podzemnej vody a osobitnej vody určenej na prepravu alebo prevod vody podľa § 17a ods. 14, nedôjde k splneniu úlohy vyplývajúcej z bodu B.2 uznesenia vlády SR č. 583 z 24. októbra 2012, pretože navrhovaná pôsobnosť Ministerstva životného prostredia SR určovať úhradu za odber podzemnej vody a osobitnej vody určenej na prepravu alebo prevod vody nie je reguláciou cien podľa zákona NR SR č. 18/1996 Z. z. o cenách v znení neskorších predpisov. V tejto súvislosti stráca opodstatnenie aj úloha uložená v bode B.5 uvedeného uznesenia. 	Z 	A 	 	
MF SR 	Všeobecne 
Návrh je potrebné zosúladiť s Legislatívnymi pravidlami vlády SR (ďalej len „LPV“) a s ich prílohami (napr. v čl. I celom texte návrhu slovo „najmä“ vypustiť alebo nahradiť presnejším vyjadrením, bod 7 § 2 písm. ab) a bod 14 zosúladiť s bodom 57 prílohy č. 5 LPV, v bode 26 slovo „pokiaľ“ nahradiť slovom „ak“ a slová „za slová „právnickým osobám“" nahradiť slovami „na konci“, bod 29 zosúladiť s bodom 6 prílohy č. 5 LPV, bod 38 zosúladiť s bodom 35 prílohy č. 5 LPV, v bode 43 § 37 ods. 4 slovo „aspoň“ vypustiť ako nadbytočné, v bode 44 uviesť správny odkaz na odsek 10, bod 50 zosúladiť s bodom 29 prílohy č. 5 LPV, v bode 52 slová „prvej vete“ vypustiť, pretože ustanovenie má len jednu vetu, v bode 53 uvádzaciu vetu zosúladiť s bodom 30 prílohy č. 5 LPV, v bodoch 64 a 65 vypustiť označenie odsekov, bod 97 zosúladiť s bodom 34 prílohy č. 5 LPV, v bode 105 slová „ pripájajú na konci vety“ nahradiť slovami „ na konci pripájajú“; v čl. II úvodnej vete uviesť všetky novely zákona a slová „144/2013“ nahradiť slovami „154/2013“; v čl. III vypustiť nadpis a na konci doplniť bodku). 	O 	A 	 	
MF SR 	K čl. I k bodu 20 (§ 17a ods. 14) 
Znenie § 17a ods. 14 žiadam uviesť tak, aby bolo v súlade s primárnym právom Európskej únie upravujúcim colnú úniu. 

Navrhované znenie § 1 ods. 3 upravuje aj využívanie podzemnej vody alebo vody podľa § 3 ods. 5 odobranej zo zdrojov podzemnej vody, ktoré sú situované na území Slovenskej republiky, na účely prepravy vody dopravnými prostriedkami alebo prevodu vody potrubím cez štátnu hranicu z územia Slovenskej republiky. 

Úhrada za takýto odber vody určenej na prepravu alebo prevod vody z dôvodu jej strategického významu a verejného významu je podľa navrhovaného § 17a ods. 14 ustanovená vo výške 40 % z ceny za predaj vody v cieľovej krajine. 

Z uvedeného vyplýva, že takúto úhradu je možné považovať za vývozné clo, nakoľko ide o ustanovenie peňažného poplatku, ktorým je zaťažený domáci tovar z dôvodu jeho prekročenia štátnej hranice, a to vo vzťahu k členským štátom Európskej únie, ako aj vo vzťahu k tretím krajinám. Takouto platbou zároveň nie je zaťažený tovar na domácom trhu v Slovenskej republike. 

Ustanovenie takejto platby je teda v rozpore s primárnym právom Európskej únie, ktorým je Slovenská republika viazaná. Podľa článku 28 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len „Zmluva“) únia predstavuje colnú úniu, ktorá sa vzťahuje na celý obchod s tovarom a zahŕňa zákaz ciel na dovoz a vývoz tovaru medzi členskými štátmi, zákaz všetkých poplatkov, ktoré majú rovnaký účinok ako clá, ako aj prijatie Spoločného colného sadzobníka vo vzťahu k tretím krajinám. 

Článok 30 Zmluvy zároveň zakazuje, okrem zákazu ciel na dovozy a vývozy a poplatkov s rovnakým účinkom medzi členskými krajinami, aj clá fiškálnej povahy. Podľa článku 31 Zmluvy clá Spoločného colného sadzobníka určuje Rada na návrh Komisie. 

Slovenská republika preto nemôže vo svojom právnom poriadku zaviesť žiadnu platbu, ktorá by bola svojou povahou vývozným clom, pretože by tým porušila primárne právo Európskej únie. 	Z 	A 	Na rozporovom konaní dňa 25.7.2013 sa dohodla nová úprava ustanovenia. 	
MF SR 	K čl. I k bodu 87 [§ 77 ods. 5 písm. b)] 
Navrhované znenie odporúčam zosúladiť s návrhom zákona o pohľadávkach štátu a o zmene a doplnení niektorých zákonov. Ak povinná osoba neuhradí pokutu uloženú za priestupok obvodnému úradu životného prostredia, príjem Environmentálneho fondu bude znížený o odmenu právnickej osobe so 100 % majetkovou účasťou štátu, ktorá bude pokutu vymáhať. 

Pripomienka sa vzťahuje aj na § 74 ods. 4 platného znenia zákona, pretože pokuty za správne delikty môže ukladať aj orgán štátnej vodnej správy, ktorý je rozpočtovou organizáciou. 	O 	A 	Berieme na vedomie. 	
MF SR 	K čl. I k bodu 99 (§ 79 ods. 7)  
Ak správcom vodohospodársky významných vodných tokov, ktorý vyberá poplatky za užívanie vôd, je aj štátna rozpočtová organizácia alebo štátna príspevková organizácia, odporúčam uvedené ustanovenie zosúladiť s návrhom zákona o pohľadávkach štátu a o zmene a doplnení niektorých zákonov. Ak povinná osoba neuhradí poplatky za užívanie vôd správcovi vodohospodársky významných vodných tokov bude v tomto prípade príjem Environmentálneho fondu znížený o odmenu právnickej osobe so 100% majetkovou účasťou štátu, ktorá bude poplatok vymáhať. 	O 	A 	Berieme na vedomie. 	
MK SR 	Predkladacia správa 
Odporúčame upraviť predkladaciu správu. Návrh zákona sa nepredkladá do porady vednia Ministerstva životného prostredia SR, ale na rokovanie vlády.  	O 	A 	 	
MK SR 	Čl. I bod 7  
Pred písmená aa) je potrebné vložiť úvodzovky.  	O 	A 	 	
MK SR 	Čl. I bod 16 
V ods. 2 písmene b) je potrebné na konci vypustiť úvodzovky.  	O 	A 	 	
MK SR 	Čl. I bod 20 
Na konci bodu 7 v ods. 4 písmene b) je potrebné nahradiť čiarku bodkou. 	O 	A 	 	
MK SR 	Čl. I bod 42 
Vzhaľom na presunutie odkazu odporúčame vypustiť slová "podľa osobitného predpisu".  	O 	A 	 	
MK SR 	Čl. I bod 44 
V slovách "ods. 9 druhej vety" je potrebné nahradiť číslo 9 číslom 10.  	O 	A 	 	
MK SR 	Čl. I bod 64 a 65 
Navrhované § 56d a 56e pozostávajú z jedného odseku, preto odsek nie je potrebné číslovať.  	O 	A 	 	
MK SR 	Čl. I bod 77 
Na konci odseku 4 je potrebné vypustiť úvodzovky. 	O 	A 	 	
MH SR 	K Doložke vplyvov 
Odporúčame doplniť do Doložky vplyvov negatívny vplyv na podnikateľské prostredie a vypracovať analýzu vplyvov na podnikateľské prostredie, z dôvodu možného zvýšenia nákladov v súvislosti s podnikateľskou činnosťou. 
Odôvodnenie: 
Na vykonávanie činností sú nutné povolenia prostredníctvom orgánu štátnej správy, čo predstavuje zvýšené administratívne náklady a do sadzobníka správnych poplatkov sa dopĺňa nový poplatok za vydanie povolenia na využívanie zdrojov podzemnej vody alebo osobitej vody. 	O 	A 	Doložka vplyvov je doplnená. 	
MDVaRR SR 	bodu 1 
Odporúčame slová „§ 1 sa“ nahradiť slovami „V § 1 sa odsek 1“. 	O 	A 	 	
MDVaRR SR 	bodu 20 
Odporúčame v odsekoch 2 až 4, 6, 8 až 13 dôsledne dodržiavať legislatívnu skratku zavedenú v odseku 1, pretože napriek zavedenej legislatívnej skratke „povolenie na využívanie vody na prepravu a prevod vody“ sa v uvedených odsekoch používajú slová „povolenie na využívanie vody na prepravu alebo prevod vody“. 
V § 17a ods. 9 písm. a) odporúčame slová „úplné doklady“ nahradiť slovami „doklady podľa odseku 4“. 	O 	A 	 	
MDVaRR SR 	bodu 26  
Odporúčame prvú a druhú vetu upraviť ako samostatný odsek. 
V tretej vete odporúčame slová „na obmedzenú dobu“ nahradiť slovami „na dobu určitú“ a v štvrtej vete slová „čas povolenia“ nahradiť slovami „doba povolenia“. 	O 	A 	 	
MDVaRR SR 	bodu 34 
Žiadame zosúladiť § 26 ods. 1 (navrhovaný 34. bod) s § 21 ods. 2 (navrhovaný 26. bod). 
Žiadame v § 26 ods. 1 druhej vete za slová „Povolenie na vodnú stavbu“ vložiť čiarku a slová „ktorej užívaním sa vykonáva osobitné užívanie vôd“. 
Žiadame upresniť podmienky povolenia a podmienky ohlásenia stavebných úprav na vodnej stavbe, upravené v tretej vete § 26 ods. 1. 
Tieto pripomienky považujeme za zásadné. 
Odôvodnenie: 
V § 26 ods. 1 sa uvádza, že „povolenie na vodnú stavbu, môže byť vydané len, ak je vydané povolenie na osobitné užívanie vôd...“. Nie je jasné ako je možné získať osobitné povolenie na užívanie vôd skôr, keď podľa navrhovaného § 21 ods. 2 povolenie na osobitné užívanie vôd možno vydať len súčasne so stavebným povolením v spoločnom konaní, pokiaľ nejde už o existujúcu alebo povolenú vodnú stavbu. 
Podľa navrhovaného § 26 ods. 1 „povolenie na vodnú stavbu, môže byť vydané len,....“. Kým v navrhovanom § 21 ods. 2 sa spája vodná stavba s osobitným užívaním vôd, v § 26 ods. 1 sa uvádzajú všetky vodné stavby, pričom nie každú vodnú stavbu je potrebné spájať s osobitným užívaním vôd a preto nie každé povolenie na stavbu si vyžaduje aj povolenie na osobitné užívanie vôd. 
V § 26 ods. 1 ďalej sa uvádza, že „Stavebné úpravy na vodnej stavbe možno uskutočňovať na základe povolenia alebo ohlásenia orgánu štátnej vodnej správy.“ Je potrebné uviesť, kto rozhodne a na základe akých podmienok, či postačí ohlásenie alebo bude potrebné povolenie a aký bude postup pri ohlásení. Nie je jasné, pre ktoré vodné stavby postačí len ohlásenie. 	Z 	A 	Na rozporovom konaní 25.7.2013 sa dohodlo nové znenie § 26 ods. 1. 	
MDVaRR SR 	bodu 41 
Odporúčame opraviť v poznámke pod čiarou k odkazu 46b ustanovenie zákona č. 50/1976 Zb. 	O 	A 	Ustanovenie upravené ako nové znenie. 	
MDVaRR SR 	bodu 42 
Odporúčame vypustiť aj slová „podľa osobitného predpisu“ alebo uviesť odkaz s poznámkou pod čiarou na osobitný predpis.  	O 	A 	 	
MDVaRR SR 	bodu 44 
Odporúčame slová „ods. 9“ nahradiť slovami „ods. 10“. 	O 	A 	 	
MDVaRR SR 	bodu 52 
V poznámke pod čiarou k odkazu 58b odporúčame slová „v znení neskorších predpisov“ nahradiť slovami „v znení zákona č. 525/2003 Z. z.“. 	O 	N 	§ 58 zákona č. 543/2002 Z.z. bol viackrát novelizovaný. 	
MDVaRR SR 	bodu 56 
Odporúčame uviesť na základe čoho ministerstvo poverí výkonom odborného technicko-bezpečnostného dohľadu štátnu organizáciu.  	O 	A 	Riešené v § 56 ods. 5 . 	
MDVaRR SR 	bodu 64 
V § 56d odporúčame vypustiť označenie odseku 1 a v písmene f) odporúčame upraviť odkaz na § 56, keďže odsek 2 nemá písmená.  	O 	A 	 	
MDVaRR SR 	bodu 65 
V § 56e odporúčame vypustiť označenie odseku 1. 	O 	A 	 	
MDVaRR SR 	bodu 72 
V odseku 3 písm. a) odporúčame za slovom „prepravu“ spojku „a“ nahradiť spojkou „alebo“ v súlade s legislatívnou skratkou zavedenou v § 1 ods. 3 návrhu zákona a v písmene b) odporúčame slová „§ 17 ods. 2“ nahradiť slovami „§ 17a ods. 2“. 
	O 	A 	 	
MDVaRR SR 	bodu 79 
Za písmeno i) je potrebné vložiť oblú zátvorku, slová „§ 36 ods. 10“ je potrebné dať do úvodzoviek a upozorňujeme, že § 31 neobsahuje odsek 9. 	O 	A 	Upravené ako nové znenie. 	
MDVaRR SR 	bodu 81 
Odporúčame zaokrúhliť sumy pokút na celé číslo smerom nadol (aby nedošlo k navýšeniu sumy, ale aby sa uľahčil výber pokút a predchádzalo sa omylom v účtovníctve), hlavne v odseku 8, kde sa určuje výška pokuty explicitne. 	O 	A 	 	
MDVaRR SR 	bodom 85, 86 a 87  
Odporúčame za slovo „nahrádzajú“ vložiť slová „čiarku a“. 	O 	A 	Upravené ako nové znenie. 	
MDVaRR SR 	bodom 89, 91, 92 a 94 
Žiadame v bode 91 v § 78 ods. 3 vypustiť písmeno g) a v súvislosti s touto pripomienkou žiadame vypustiť v bode 89 slová „za slovo „d)“ vkladajú slová „a g)“ a“, vypustiť bod 92 a v bode 94 slová „a) až c) a e) až g)“ nahradiť slovami „a) až c), e) a f)“ 
Túto pripomienku považujeme za zásadnú. 

Odôvodnenie: 
Uplatňujeme výhrady voči ustanoveniu z obsahovej aj legislatívnej stránky. Ustanovenie môže mať za následok obmedzenie rozvoja cestovného ruchu v Slovenskej republike a zavádza dvojité spoplatnenie plávajúcich zariadení, ktoré sa nachádzajú v územných obvodoch verejných prístavov. 
Podľa čl. 2 ods. 2 Ústavy Slovenskej republiky „Štátne orgány môžu konať iba na základe ústavy, v jej medziach a v rozsahu a spôsobom, ktorý ustanoví zákon.“, pričom týmto ustanovením nie je zabezpečená právna istota a ochrana práv, keďže sa len veľmi široko, všeobecne a príkladmo upravuje za čo a kto bude platiť poplatky správcovi vodného toku. 
V dôvodovej správe sa uvádza, že ide o úpravu, ktorá vyplynula z implementácie článku 9 rámcovej smernice o vode (RSV), s čím nesúhlasíme, pretože tento článok bol úplne transponovaný do § 78a zákona č. 384/2009 Z. z., čo vyplýva aj z tabuľky zhody vypracovanej k tomuto zákonu. Okrem toho podľa článku 9 RSV do roku 2010 členské štáty zabezpečia primeraný príspevok rozličných spôsobov využívania vody k úhrade nákladov za vodohospodárske služby rozčlenený na priemysel, domácnosti a poľnohospodárstvo, pričom sa má vychádzať z ekonomickej analýzy uskutočnenej podľa prílohy III smernice RSV so zohľadnením princípu „znečisťovateľ platí“. Z uvedeného vyplýva, že správca vodného toku, ktorý má mať zmluvný vzťah s podnikateľom (navrhovaný 92. bod), ktorý podniká napríklad „vo vodnom lyžovaní“, musí najprv predložiť ekonomickú analýzu toho, ako podnikateľ znečisťuje vodu používanú na plavbu, pričom vodné lyžovanie je považované za rekreáciu a šport a nie za plavebnú prevádzku. Podobne je to aj pri surfovaní (pokiaľ hovoríme o vodnom surfingu) a ostatných „podnikateľských činnostiach“, ktoré sú v návrhu uvedené. Ekonomická analýza teda bude preukazovať výšku nákladov vynaloženú na zlepšenie kvality vody alebo aspoň zachovanie jej pôvodného stavu. Z návrhu nevyplýva, kto bude túto ekonomickú analýzu vypracovávať a kto ju bude schvaľovať. Tiež chýba popis toho, ako sa bude postupovať v prípade, ak sa nebudú vedieť správca vodného toku s podnikateľom dohodnúť na výške nákladov. 
Pojmy, ktoré sú uvedené za slovom „napríklad“ sú nesprávne použité, pretože pojem „jachta“ je námorná loď používaná na mori, pojmy „pristávacie mólo“ a „pontóny“ patria pod pojem „plávajúce zariadenie“, pojem „vodné lyžovanie“ nepatrí pod plavebnú prevádzku, lebo ide o činnosť športovo-rekreačnú a pojem „surfovanie“ je nevhodne zvolený, pretože bežnom jazyku sa často používa aj pre činnosť „vyhľadávanie údajov na internete“. Pojem „vodné skútre“ je len jeden z možných druhov vodných motocyklov. 	Z 	A 	Rozporové konanie 25.7.2013. Písmeno g) sa vypustilo a následne sa upravili aj súvisiace novelizačné body.  	
MDVaRR SR 	bodom 90 a 96 
Odporúčame slová „jednoduché zariadenia“ nahradiť slovami „jednoduché vodné zariadenia“. 	O 	A 	 	
MDVaRR SR 	bodu 97 
Odporúčame za slová „písm. f) sa“ vložiť slová „na konci“. 	O 	A 	Upravene ako nové znenie. 	
MDVaRR SR 	bodu 103 
Odporúčame v zozname III vo vysvetlivke skratku „NV SR“ vypísať slovne. 	O 	A 	Upravené do poznámky pod čiarou. 	
MDVaRR SR 	bodu 104 
V poznámke pod čiarou k odkazu 75 odporúčame vypustiť čiarku a slová za čiarkou „v znení neskorších predpisov“. Zákon č. 405/2011 Z. z. uvedený poznámke pod čiarou k odkazu 75 nebol ešte novelizovaný. 	O 	A 	 	
MDVaRR SR 	bodu 105 
Odporúčame slová „zákon o hnojivách“ nahradiť slovami „zákon č. 136/2000 Z. z. o hnojivách v znení neskorších predpisov“. 	O 	A 	 	
MDVaRR SR 	čl. II 
V úvodnej vete odporúčame doplniť novelu – zákon č. 154/2013 Z. z. 	O 	A 	 	
MDVaRR SR 	doložke zlučiteľnosti 
V bode 4. písm. a) odporúčame za slovo „hospodárstva“ vložiť slová „v platnom znení“ a za slovom kvality“ predložku „do“. 
V bode 4. písm. d) odporúčame za slová „nariadenie vlády Slovenskej republiky č. 269/2010 Z. z. , ktorým sa ustanovujú požiadavky na dosiahnutie dobrého stavu vôd“ vložiť slová „v znení nariadenia vlády Slovenskej republiky č. 398/2012 Z. z.“, za slová „zákon č. 355/2007 Z. z. o ochrane, podpore a rozvoji verejného zdravia a o zmene a doplnení niektorých zákonov“ vložiť slová „v znení neskorších predpisov“ a slová „č. 73/2011 Z. z., ktorou sa určujú podrobnosti o stanovení“ nahradiť slovami „č. 73/2011 Z. z., ktorou sa ustanovujú podrobnosti o stanovení“. 	O 	A 	 	
MPRV SR 	K Čl.I bod 20 
V § 17 a ods. 1 odporúčame doplniť na konci text: 
„Používanie vody pri preprave živých rýb z rybníka alebo z rybochovného zariadenia alebo z malej vodnej nádrže osobitne vhodnej na chov rýb, ktoré majú platné osvedčenie 
na chov rýb podľa osobitného predpisux) alebo ktoré sú v užívaní právnických osôb s prideleným rybárskym právom podľa osobitného predpisu70a), sa nepovažuje za prepravu 
alebo prevod vody.“ 
Odkaz pod čiarou x) znie: 
„x) zákon č. 139/2002 o rybárstve a zákon č. 194/1998 o šľachtení a plemenitbe“ 

Odôvodnenie: 
Spresnenie vymedzenia pojmu „preprava alebo prevod vody“ s ohľadom na skutočnosť, že živé ryby sa prepravujú spolu s vodou (v špeciálnych prepravných nádržiach). Vychádzame z toho, že schválené chovy rýb sú pod dohľadom Štátnej veterinárnej a potravinovej správy SR, kvalita vody používanej v schválených chovoch rýb je monitorovaná a povinnosti chovateľov pri prevozoch rýb upravuje veterinárna legislatíva. 	O 	N 	§ 17a sa nevzťahuje na používanie vody pri preprave živých rýb z rybníka alebo rybochovného zariadenia. alebo z malej vodnej nádrže osobitne vhodnej na chov rýb. 	
MPRV SR 	K § 19 ods. 2 
V § 19 ods. 2 a v celom zákone odporúčame slová „vodná nádrž určená na hospodársky chov rýb“ nahradiť textom: 
„vodná nádrž osobitne vhodná na chov rýb“ v príslušnom tvare. 
Odôvodnenie: 
Zosúladenie používaných pojmov v rámci celého textu zákona, nakoľko sa v ňom na rôznych miestach používajú oba pojmy. V zákone o rybárstve sa uvádza pojem „malá vodná nádrž 
osobitne vhodná na chov rýb“. 	O 	A 	 	
MPRV SR 	K § 19 ods.2 
V § 19 ods. 2 žiadame za slová „chov rýb“ vložiť text: 
„v pásme 100 m od okraja klietkových a obdobných chovov rýb vrátane ich kotviacich prvkov“ 
Odôvodnenie: 
Ochrana chovov rýb na vodných nádržiach, využívaných na viaceré účely. 

	Z 	N 	MŽP SR na rozporovom konaní dňa 26.7.2013 vysvetlilo dôvody neakceptácie pripomienky. 
Hospodársky chov rýb sa vykonáva len v malých vodných nádržiach. Ak sú tieto malé vodné nádrže na vodnom toku, právo na hospodársky chov rýb má len Slovenský rybársky zväz, resp. organizácie spravujúce lesný majetok, alebo majetok vo vojenských obvodoch a tieto neuplatnili požiadavku na zákaz plavby.  	
MPRV SR 	K § 19 ods. 3 
V § 19 ods. 3 žiadame doplniťsa dopĺňa nové písmeno e) ktoré znie: 
" e) použité na obsluhu chovov rýb, zriadených v súlade so zákonom." 
Odôvodnenie: 
Zakotvenie v praxi existujúceho a tolerovaného stavu, vo vzťahu k obslužným plavidlám chovov rýb na vodných nádržiach určených 
na hospodársky chov rýb a chovov rýb na vodných nádržiach využívaných na viaceré účely, do textu zákona (de jure). Vychádza sa z toho, že na povrchových vodách nachádzajúcich sa v 
ochranných pásmach vodárenských zdrojov sa chov rýb nepovoľuje. 	Z 	N 	MPa RV SR na rozporovom konaní dňa 26.7.2013 odstúpilo od pripomienky. 	
MPRV SR 	K Čl. I bod 27 
§ 21 ods. 2 písm. b) 
Žiadame vypustiť. 
Navrhované znenie „inak platí, že odobral množstvo vody podľa vydaného povolenia“ je neprípustné aj vzhľadom na spoplatnenie odberu. Nikto (o to viacej štát) nemôže vyberať úhrady za plnenia, ktorých uskutočnenie nie je preukázané! V súčasnosti nedosahujú prietoky vodných tokov stavy, za ktorých boli vydávané povolenia na odbery vody a subjekty preto väčšiu časť roka nemôžu odoberať 
ani povolené množstvá. Vec je možné riešiť buď paušálnou platbou (v sume určenej v zmysle zákona) alebo pokutou (prípadne opakovanou po márnom uplynutí doby určenej na nápravu – keďže 
zákon v § 53 písm. d) ukladá vlastníkovi vodnej stavby povinnosť osadiť a udržiavať na vodnej stavbe ciachy resp. vodočet). 	Z 	N 	MPaRV SR ba rozporovom konaní dňa 26.7.2013 odstúpilo od pripomienky. 	
MPRV SR 	K Čl. I bod 52 
V § 48 ods. 6 žiadame vypustiť pripájané slová„ činnosti, ktoré sa majú vykonávať v chránených 
územiach,58a) správca vodného toku vopred oznámi orgánom ochrany prírody.58b)“. 

Odôvodnenie: V zmysle ustanovení zákona č. 543/2002 Z. z. o ochrane prírody a krajiny majú orgány ochrany prírody možnosť uplatňovať si svoje požiadavky vo vzťahu k správcom území vrátane vodných tokov. Podľa § 9 ods. 1 písm. m) majú orgány štátnej správy ochrany prírody okrem iného možnosť oboznámiť sa a záväzne vyjadriť ku všetkým plánovaným aktivitám týkajúcich sa aj vodných tokov. 
Vzhľadom na rozľahlosť území zahrnutých pod odkaz 58a) v predmetnom ustanovení navrhovanej zmeny vodného zákona a hustotu vodných tokov v SR sa nám plnenie navrhovaného ustanovenia javí neprimerane náročné, v praxi administratívne neuplatniteľné a nerealizovateľné. Bez spresnenia ktorých vodných tokov a ktorých aktivít (v akom rozsahu a intenzite) sa má predmetné ustanovenie týkať, išlo by denne o stovky oznámení o vykonaných činnostiach, čo by orgán štátnej správy nedokázal ani spracovať, nie to ešte vyhodnotiť, nehovoriac o obrovskej administratívnej záťaži bez adekvátneho prínosu. 
Z ustanovenia tiež nie je zrejmé, ktorému orgánu ochrany prírody má správca vodného toku hlásiť plánovanú činnosť, či všetkým uvedeným v § 64 alebo len jednému z nich. 	Z 	A 	Na rozporovom konaní dňa 26.7.2013 došlo k dohode na úprave ustanovenia. 	
MPRV SR 	K Čl.I bod 54 
V § 51 žiadame za odsek 1 vložiť nový odsek 2, ktorý znie: 
„(2) Rozhodnutím podľa odseku 1 možno správu drobného vodného toku alebo jeho uceleného úseku previesť na správcu lesného majetku vo vlastníctve štátu x), ak viac ako jedna polovica celkovej dĺžky drobného vodného toku alebo jeho uceleného úseku preteká lesmi, ktoré spravuje.“. 
Poznámka pod čiarou k odkazu x znie: 
„x) § 2 písm. q) zákona č. 326/2005 Z. z. o lesoch.“. 

Doterajší odsek 2 sa označuje ako odsek 3. 
Odôvodnenie: 
Spresňuje sa formulácia „ktorej drobný vodný tok prevažne slúži“ podľa odseku 1 v nadväznosti na správcu lesného majetku vo vlastníctve štátu. V súčasnosti už viac ako 50 % výmery lesov bolo odovzdaných pôvodným vlastníkom, čím sa povinnosti správcu drobných vodných tokov vo vzťahu k povinnostiam, ktoré im vyplývajú zo znenia § 48 vodného zákona stávajú neaktuálnymi. 	Z 	N 	Na rozporovom konaní dňa 26.7.2013 došlo k dohode, že postačuje úprava podľa § 51 ods. 1 	
MPRV SR 	K Čl. I bod 101 
Žiadame § 80e doplniť novým odsekom 4, ktorý znie : (4) „Správca vodohospodársky 
významných vodných tokov prevezme správu vodných tokov podľa § 80 ods. 5 druhej vety do troch rokov od nadobudnutia účinnosti tohto zákona, ak ministerstvo neprevedie správu na inú osobu podľa § 51 ods. 1.“. 
Odôvodnenie: 
Podľa § 80 ods. 5 zákona č. 364/2004 Z. z. o vodách a o zmene zákona Slovenskej národnej rady č. 372/1990 Zb. o priestupkoch v znení neskorších predpisov (vodný zákon) vodné toky, ktoré spravujú iné štátne organizácie ako správca vodohospodársky významného vodného toku, zostávajú v ich správe až do doby prevzatia ich správy správcom vodohospodársky významných vodných tokov alebo do prevedenia ich správy na základe rozhodnutia ministerstva (§ 51 ods. 1), avšak zákon už neuvádza lehotu, v ktorej by sa tak malo stať. Bez termínu a spôsobu odovzdávania správy drobných vodných tokov nie je zabezpečené splnenie ustanovenia zákona o ich správe. Upozorňujeme na to, že nedoriešená správa drobných vodných tokov, ktorá v súčasnosti spôsobuje obrovské problémy, nie je riešená ani v súčasnom návrhu vodného zákona. Pritom podľa záznamu z rozporového konania k zásadným pripomienkam Ministerstva pôdohospodárstva a rozvoja vidieka Slovenskej republiky konaného dňa 05.11.2008 na Ministerstve životného prostredia Slovenskej republiky kde sa Ministerstvo životného prostredia Slovenskej republiky zaviazalo riešiť predmetnú problematiku v roku 2009 počas rozporových konaní k novele zákona o vodách, do dnešného dňa však tento záväzok nebol realizovaný. 	Z 	A 	Na rozporovom konaní dňa 26.7.2013 došlo k dohode na úprave lehoty na päť rokov.  	
MPRV SR 	K Čl.I bod 13 
V § 9 ods.3 zásadne nesúhlasíme s tým, že zodpovednosť nebude mať správca vodohospodárskych významných vodných tokov, nakoľko on je dodávateľom vody a mal by monitorovať kvalitu dodávanej vodohospodárskej služby, pokiaľ táto má byť spoplatnená. Ďalej je potrebné uviesť aktuálny názov ministerstva ( Ministerstvo pôdohospodárstva a rozvoja vidieka). 	Z 	A 	Na rozporovom konaní dňa 26.7.2013 došlo k dohode s vypustením § 9 ods. 3. 	
MPRV SR 	K Čl. I bod 51 
V § 48 ods. 4 písmeno h) nesúhlasíme s navrhovaným znením písmena h) a s vypustením slov " vytvárať podmienky" 
Odôvodnenie: správca navrhovanou úpravou už nemá naďalej povinnosť vytvárať podmienky na odber závlahovej vody, napríklad jej kvality, ale podmienky na jej odber si určiť môže. 	Z 	ČA 	Na rozporovom konaní dňa 26.7.2013 došlo k dohode na úprave § 48 ods. 4 písm. h). 	
MPRV SR 	K Čl. I bod 93 
V § 78 ods. 5 nesúhlasíme s vypustením písmena e) z platného znenia zákona o vodách. 

Odôvodnenie: Voda odoberaná na zavlažovanie poľnohospodárskej pôdy nespadá do sféry znečisťovateľov, ktorí by mali platiť s cieľom zlepšiť daný stav. Voda odoberaná na závlahy v podmienkach Slovenska neohrozuje kvantitatívne, ani kvalitatívne kapacity konkrétnych vodných útvarov. Pokiaľ by k tomu v rámci konkrétnych miestnych pomerov výnimočne došlo, je možné situáciu riešiť v rámci vodného plánu Slovenska. 
Článok 9 ods. 1 rámcovej smernice o vode ukladá ČŠ, aby zabezpečili v cenovej politike v oblasti vôd motiváciu užívateľa k efektívnemu využívaniu vodných zdrojov, ako aj primeraný príspevok využívania vôd v priemysle, domácnostiach a poľnohospodárstve na základe princípu „znečisťovateľ platí“. Odberatelia závlahovej vody v podmienkach SR nepotrebujú motiváciu k úsporám cestou spoplatnenia vody ako média. 
Čerpanie a doprava závlahovej vody od vodného útvaru a jeho aplikácia na poľnohospodársky pozemok ku konkrétnemu porastu je výraznou nákladovou položkou pestovateľov intenzívnych plodín a kultúr, ktorá je veľmi pozorne sledovaná, aby ako ďalšia nákladová položka pri snahe zachrániť úrodu neposunula pestovanie konkrétnej plodiny do ekonomickej straty. Členské štáty preto môžu prihliadať na sociálne, environmentálne a ekonomické dôsledky tejto úhrady, ako aj geografické a klimatické podmienky ovplyvneného regiónu alebo regiónov. 
Ods. 4 článku 9 RS o vode hovorí, že ČŠ neporušia túto smernicu, ak sa v súlade so zavedenou praxou rozhodnú pre tento účel nepoužiť ustanovenia druhej vety odseku 1 a príslušné ustanovenie odseku 2 pre určitý spôsob využívania vôd, ak to neohrozuje účely a dosiahnutie cieľov tejto smernice. Zavedená prax v tomto prípade predstavuje skutočnosť,že v súčasne platnom zákone o vodách č. 364/2004 Z. z. je voda určená na závlahy vyňatá zo spoplatnenia. 
Toto potvrdzuje aj ods. 1 v úvodnej časti rámcovej smernice, v ktorom Európsky parlament a Rada EÚ konštatujú, že „Voda nie je komerčný výrobok ako iné výrobky, ale skôr dedičstvo, ktoré treba chrániť, brániť a nakladať s ním ako takým“. 
Povrchová, alebo podzemná voda odoberaná z vodných útvarov na účely zavlažovania poľnohospodárskej pôdy nepatrí medzi odbery vody s cieľom jej ďalšieho technologického použitia, alebo spracovania v priemyselných, stavebných a iných výrobných procesoch, kde sa nenávratne spotrebováva ako technologický komponent výroby, nepatrí ani do spotreby pre obyvateľstvo a zvieratá, resp. iné použitie, kde sa voda predáva a kupuje ako spotrebný tovar. Táto voda sa v konkrétnom regióne odčerpá z vodného zdroja, závlahou sa aplikuje na pôdu a prostredníctvom transpirácie rastlín a výparom z povrchu pôdy sa vracia do atmosféry v regióne. Časť z nej zostane v pôde ako zásoba a zmierni vodný deficit v pôde. 
Voda sa teda technologicky nespotrebováva a nemení, ale závlahy práve napĺňajú požadovaný vodozádržný efekt v krajine, lebo voda neodčerpaná na závlahy bez ďalšieho úžitku odtečie povrchovými vodnými útvarmi z regiónu a z krajiny. 
Spájať spoplatnenie vody odoberanej na účely závlah s prípadnými nárokmi ČŠ na možnosť použitia štátnej pomoci pri náhradách škôd poľnohospodárskym podnikateľom spôsobených suchom je v podmienkach Slovenska v tejto súvislosti nepatričné, nakoľko poľnohospodárski podnikatelia hospodária na Slovensku v oblastiach, kde štátne závlahy boli vybudované a využívajú ich, ale aj v oblastiach, kde sa štátne závlahy nevybudovali po zastavení ich výstavby a poľnohospodári takéto zariadenia nemajú k dispozícii 
	Z 	A 	MPa RV SR na rozporovom konaní dňa 26.7.2013 naďalej trval na pripomienke. 
§ 78 sa doplnil odsekom 6, podľa ktorého sa poplatok za odbery povrchových vôd na zavlažovanie poľnohospodárskej pôdy platia správcovi vodného toku a sú jeho príjmom. Upravilo sa aj ustanovenie § 78 ods. 3 písm. a). 
Výška poplatku sa po vzájomnej dohode s MPaRV SR upraví pri príprave novely nariadenia vlády Slovenskej republiky č. 755/2004 Z.z., ktorým sa ustanovuje výška neregulovaných platieb, výška poplatkov a podrobnosti súvisiace so spoplatňovaním užívania vôd. 
 	
MPRV SR 	K Čl. I bod 97 
V § 79 ods. 3 nesúhlasíme s vypustením písmena h) s platného znenia zákona o vodách v prípade odberov podzemnej vody na zavlažovanie poľnohospodárskej pôdy, na ktoré sa nevzťahuje povinnosť platiť poplatky. 

Odôvodnenie : zhodné s novelizačným bodom 93. 	Z 	ČA 	MPa RV SR na rozporovom konaní dňa 26.7.2013 naďalej trval na pripomienke. 
Výška poplatku na odbery podzemných vôd na zavlažovanie poľnohospodárskej pôdy sa po vzájomnej dohode s MPa RV SR dohodne pri príprave novely nariadenia vlády Slovenskej republiky č. 755/2004 Z.z., ktorým sa ustanovuje výška neregulovaných platieb, výška poplatkov a podrobnosti súvisiace so spoplatňovaním užívania vôd.  	
MPRV SR 	K Čl. I bod 103  
Odporúčame za slová " Príloha č. 1 " vložiť slová "vrátane napisu znie". 
Legislatívno technická pripomienka. 	O 	A 	 	
MPRV SR 	K Čl. I bod 44  
V § 37 ods. 9 odporúčame slová " ods. 9 " nahradiť slovami "ods. 10". 
Legislatívno technická pripomienka 	O 	A 	 	
MO SR 	K predkladacej správe 
1. V prvom odseku zhora odporúčame vypustiť slová „predkladá sekcia vôd porade vedenia Ministerstva životného prostredia Slovenskej republiky“ z dôvodu, že materiál sa predkladá na medzirezortné pripomienkové konanie a nie na poradu vedenia Ministerstva životného prostredia Slovenskej republiky. 
2. V predposlednom odseku predkladacej správy odporúčame slová „Návrh zákona nemá vplyv na podnikateľské prostredie a ani na informatizáciu spoločnosti“ zosúladiť s jednotlivými časťami doložky vybraných vplyvov. 	O 	A 	 	
MO SR 	K čl. I 
Na koniec uvádzacej vety odporúčame doplniť poslednú novelu zákona č. 364/2004 Z. z. o vodách a o zmene zákona Slovenskej národnej rady č. 372/1990 Zb. o priestupkoch v znení neskorších predpisov (vodný zákon) v znení neskorších prepisov, a to zákon č. 180/2013 Z. z.  	O 	A 	 	
MO SR 	K čl. I bod 2 
Z dôvodu nadbytočnosti odporúčame v novom znení § 1 ods. 3 vypustiť slová „ktoré sú situované na území Slovenskej republiky“. 	O 	A 	 	
MO SR 	K čl. I bod 9 
Odporúčame slová „pričom sa berie do úvahy“ nahradiť slovami „pričom sa musia vziať do úvahy“, čím dôjde k zosúladeniu s textom uvedeným v bode 10.  	O 	A 	 	
MO SR 	K čl. I bod 20 
1. Z dôvodu zjednodušenia textu odporúčame v odseku 1 zavedenú legislatívnu skratku „povolenie na využívanie vody na prepravu a prevod vody“ upraviť na „povolenie na prepravu a prevod vody“. 
2. V ods. 4 v písm. a) bod 5 odporúčame z dôvodu nadbytočnosti vypustiť slovo „situovaný“ a v písm. b) bod 7 nahradiť čiarku bodkou, keďže nenasleduje ďalší text. 
3. V ods. 11 písmene e) odporúčame za slovami „za odber vody podľa“ doplniť slovo „odseku“ . 
4. V poznámke pod čiarou k odkazu 24c odporúčame na koniec vety doplniť slová „v znení neskorších predpisov“ z dôvodu, že zákon č. 569/2007 Z. z o geologických prácach (geologický zákon) v znení neskorších predpisov bol viackrát novelizovaný. 	O 	A 	 	
MO SR 	K čl. I bod 25 
V súlade s bodom 30 prílohy č. 5 k Legislatívnym pravidlám vlády Slovenskej republiky odporúčame uvádzaciu vetu upraviť takto: „V § 21 sa odsek 1 dopĺňa písmenom j), ktoré znie:“. 	O 	A 	 	
MO SR 	K čl. I bod 26 
V navrhovanom znení § 21 ods. 2 odporúčame slovo „pokiaľ“ nahradiť slovom „ak“ a súčasne odporúčame vypustiť z dôvodu nadbytočnosti slovo „už“. 	O 	A 	 	
MO SR 	K čl. I bod 29 
V súlade s bodom 6 prílohy č. 5 k Legislatívnym pravidlám vlády Slovenskej republiky odporúčame v navrhovanom znení § 21 ods. 4 rozpísať slovom základnú číslovku 10. 	O 	A 	 	
MO SR 	K čl. I bod 30 
Odporúčame slová „s výpočtom množstiev podzemnej vody“ nahradiť slovami „s výpočtom množstva podzemnej vody“ a v poznámke pod čiarou k odkazu 31a odporúčame slovo „zákon“ nahradiť slovom „zákona“.  	O 	A 	 	
MO SR 	K čl. I bod 38 
V súlade s bodom 35 prílohy č. 5 k Legislatívnym pravidlám vlády Slovenskej republiky odporúčame uvádzaciu vetu upraviť takto: „ V § 31 sa vypúšťa odsek 6.“.  	O 	N 	§ 31 ods. 6 je upravený. 	
MO SR 	K čl. I bod 44 
V uvádzacej vete odporúčame slová „ods. 9“ nahradiť odkazom na správny odsek, pravdepodobne má byť uvedený odsek 10.  	O 	A 	 	
MO SR 	K čl. I bod 64 
V navrhovanom znení § 56d odporúčame vypustiť označenie odseku 1 z dôvodu, že príslušné ustanovenie nemá ďalšie odseky.  	O 	A 	 	
MO SR 	K čl. I bod 65 
V navrhovanom znení § 56e odporúčame vypustiť označenie odseku 1 z dôvodu, že príslušné ustanovenie nemá ďalšie odseky. 	O 	A 	 	
MO SR 	K čl. I bod 77 
Z dôvodu nadbytočnosti odporúčame na konci odseku 4 vypustiť úvodzovky a bodku.  	O 	A 	 	
MZVaEZ SR 	novelizačný bod 20,72 a 73 
Slová "medzivládna zmluva" odporúčame nahradiť slovami "medzinárodná zmluva" jednak z dôvodu, že takýto pojem slovenská zmluvná prax nepoužíva (predkladateľ mal na mysli zrejme „vládnu medzinárodnú zmluvu“) ale hlavne z dôvodu predchádzania problémov v aplikačnej praxi, nakoľko pojem „medzinárodná zmluva“ je širší ako pojem „vládna medzinárodná zmluva“. V kontexte s navrhovaným znením § 17a ods.7 a nasl. síce návrh na prepravu alebo prevod vody podlieha schváleniu vlády SR, druh zmluvy (teda či ide o prezidentskú, vládnu alebo rezortnú zmluvu v zmysle čl. 4 ods. 1 Pravidiel pre uzatváranie medzinárodných zmlúv a zmluvnú prax) sa ale posudzuje podľa jej konkrétneho obsahu. Nami navrhovaná úprava prenecháva predkladateľovi väčšiu voľnosť pri dojednávaní znenia medzinárodnej zmluvy. 	O 	A 	 	
MZVaEZ SR 	novelizačný bod 72 
1. Okrem vyššie uplatnenej všeobecnej pripomienke k pojmu "medzivládna zmluva" upozorňujeme na chybu v navrhovanom znení § 59 ods. 3 písm. b). Podmienku uzavretia medzinárodnej zmluvy upravuje navrhovaný § 17a ods.2, nie v texte uvedený § 17 ods.2. 

2. Znenie § 59 ods.3 písm. b) upraviť tak, aby bol v terminologickom súlade s § 17a ods.2. (Podľa § 17a ods.2 ministerstvo vypracuje návrh "medzivládnej zmluvy o podmienkach využívania vodného útvaru" a podľa § 59 ods.3 písm. b) ministerstvo vypracuje "návrh medzivládnej zmluvy o nakladaní s vodou pre útvary podzemných vôd a osobitných vôd"). 

3. V § 59 ods.3 písm. c) odporúčame vypustiť slová "podzemnej vody a osobitnej" tak, aby text bol vo vnútornom súlade s § 17a ods.4 písm. b) štvrtý bod a s ods. 14. 	O 	A 	 	
MZVaEZ SR 	novelizačný bod 20 
Odporúčame zvážiť preformulovanie zavedenej legislatívnej skratky v § 17a ods.2. 
V nadväznosti na zavedenú legislatívnu skratku v §1 ods.3 ako aj v kontexte so znením § 17a ods.1 odporúčame legislatívnu skratku uviesť takto "povolenie na využívanie vody na prepravu alebo prevod vody". 	O 	A 	 	
MZVaEZ SR 	novelizačný bod 54 
Úpravu § 52 ods.1 písm. c) odporúčame uviesť v samostatnom novelizačnom bode.  	O 	A 	 	
MPSVR SR 	Všeobecná pripomienka 
Odporúčame predkladaný návrh legislatívno – technicky upraviť. 
Napr. v čl. I bode 20 navrhovanom § 17a ods. 11 písm. e) odporúčame za slová „za odber vody podľa“ vložiť slovo „odseku“, v čl. I bode 44 slová „ods. 9 druhej vety“ nahradiť slovami „ods. 10 druhej vety“, v doložke zlučiteľnosti právneho predpisu s právom Európskej únie v časti 4. Záväzky Slovenskej republiky vo vzťahu k Európskej únii v písmene a) odporúčame slová „15. januára 2009“ nahradiť slovami „do 16. januára 2009“. 
Odôvodnenie: Pripomienka legislatívno – technická. 
 	O 	A 	 	
MPSVR SR 	K predkladacej správe 
Odporúčame v predkladacej správe v predposlednom odseku vetu: „Návrh zákona nemá vplyv na podnikateľské prostredie a ani na informatizáciu spoločnosti.“ nahradiť vetou, 
ktorá znie: 
„Návrh zákona nemá vplyv na podnikateľské prostredie, sociálny vplyv ani vplyv na informatizáciu spoločnosti.“. 
Odôvodnenie: Doplnenie je potrebné vzhľadom na názvy jednotlivých častí doložky vybraných vplyvov. 	O 	A 	 	
MŠVVaŠ SR 	k Čl. I úvodná veta 
Odporúčame doplniť poslednú novelu zákona "zákon č. 180/2013 Z. z.", nakoľko je predpoklad jej účinnosti už v nasledujúcich štádiách legislatívneho procesu k tomuto zákonu a navrhovateľ už s ňou počíta napr. v poznámke pod čiarou k odkazu 58b. 	O 	A 	 	
MŠVVaŠ SR 	k Čl. I bod 1 
Je potrebné opraviť úvodnú vetu "V § 1 sa odsek 1 dopĺňa písmenom h), ktoré znie:". Odôvodnenie: Uvedený paragraf sa člení na odseky. 	O 	A 	 	
MŠVVaŠ SR 	k Čl. I bod 7 
Je potrebné za dvojbodkou v uvádzacej vete doplniť úvodzovky dolu. 	O 	A 	 	
MŠVVaŠ SR 	k Čl. I bod 16 
Na konci § 12 ods. 2 písm. b) je potrebné vypustiť úvodzovky hore. 	O 	A 	 	
MŠVVaŠ SR 	k Čl. I bod 44 
Je potrebné nahradiť slová "ods. 9 druhej vete" slovami "ods. 10 druhej vete". Odôvodnenie: Nesprávne uvedený odsek. 	O 	A 	 	
MŠVVaŠ SR 	k Čl. I bod 58 
V § 56 ods. 9 odporúčame vypustiť písmeno a). Odôvodnenie: Ustanovenie je duplicitné s písm. b), v ktorom je širší pojem. Nakoľko odborne spôsobilou osobou, prostredníctvom ktorej sa vykonáva odborný technicko-bezpečnostný dohľad, môže byť aj zamestnanec v zmysle písmena a), ale aj tento podľa nášho názoru by mal byť odborne spôsobilý podľa § 56a, aby mohol byť zodpovedný za odborný technicko-bezpečnostný dohľad. 	O 	A 	 	
MŠVVaŠ SR 	K Čl. I bod 64 a bod 65 
Je potrebné vypustiť označenie odseku "(1)". Odôvodnenie: Uvedené ustanovenia majú len jeden odsek a v takomto prípade sa označenie odseku nepoužíva. 	O 	A 	 	
MŠVVaŠ SR 	k Čl. I bod 60 
Za slovo "minister" je potrebné doplniť slová "životného prostredia Slovenskej republiky". Odôvodnenie: Slovo "minister" sa tu vyskytuje prvý krát a nie je zavedená legislatívna skratka. 	O 	A 	 	
MŠVVaŠ SR 	k predkladacej správe 
Je potrebné upraviť prvý odsek predklacej správy z hľadiska štádia legislatívneho procesu. 	O 	A 	 	
MŠVVaŠ SR 	Čl. I, bod 61. 
Dovoľujeme si upozorniť predkladateľa, že navrhované znenie odseku 7 je nejednoznačné, pretože neurčuje, aké vzdelanie má odborne spôsobilá osoba poverená výkonom odborného technicko-bezpečnostného dohľadu mať. V praxi by tak mohlo dôjsť k situácii, že buď osoba nebude mať adekvátne vzdelanie alebo niektorí uchádzači budú pri získavaní odbornej spôsobilosti diskriminovaní. Najmä demonštratívny výpočet „vied“ je zavádzajúci a nemá v texte zákona normatívny význam. 
Vzhľadom na skutočnosť, že ani v súčasnosti platné ustanovenia § 56a odseku 4 a odseku 5 zákona č. 364/2004 Z. z.: 
- nie sú v súlade odbornou právnou terminológiou použitou v zákone č. 245/2008 Z. z. o výchove a vzdelávaní a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov a v zákone č. 131/2002 Z. z. o vysokých školách a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov 
- a tiež nekorešpondujú s prílohou „Štatistická klasifikácia odborov vzdelania“ v platnej vyhláške Štatistického úradu Slovenskej republiky č. 243/2012 Z. z., ktorou sa vydáva Štatistická klasifikácia odborov vzdelania účinná od 1. septembra 2012 a ktorá by mohla byť dobrým vodidlom pri rozhodovaní o druhu a stupni požadovaného vzdelania u odborne spôsobilej osoby, dovoľujeme si navrhnúť predkladateľovi buď 
- samostatnú legislatívnu úpravu podrobností o druhu a stupni vzdelania odborne spôsobilej osoby (vrátane priebehu skúšky odbornej spôsobilosti) vo vykonávacom predpise k vodnému zákonu alebo 
- preformulovanie textu novelizačného bodu 61. nasledovne: 
„V § 56a odseky 4 a 5 znejú: 
„(4) Splnenie požiadaviek podľa odseku 3 písm. a) a b) na výkon odborného technicko-bezpečnostného dohľadu nad vodnými stavbami I. a II. kategórie sa preukazuje 
a) dokladom o nadobudnutí vysokoškolského vzdelania získaného štúdiom v bakalárskom študijnom programe zameranom najmä na projektovú prípravu, výstavbu a prevádzku vodných stavieb, vodné hospodárstvo alebo na vzťah vodnej stavby k relevantným zložkám životného prostredia akreditovanom podľa osobitného predpisu 61b) a dokladom o získaní minimálne sedemročnej odbornej praxe alebo 
b) dokladom o nadobudnutí vysokoškolského vzdelania získaného štúdiom v magisterskom alebo inžinierskom študijnom programe zameranom najmä na projektovú prípravu, výstavbu a prevádzku vodných stavieb, vodného hospodárstvo alebo na vzťah vodnej stavby k relevantným zložkám životného prostredia akreditovanom podľa osobitného predpisu 61b) a dokladom o získaní minimálne päťročnej odbornej praxe. 
(5) Splnenie požiadaviek podľa odseku 3 písm. a) a b) na výkon odborného technicko-bezpečnostného dohľadu nad vodnými stavbami III. a IV. kategórie sa preukazuje 
a) dokladom o nadobudnutí úplného stredného odborného vzdelania získaného absolvovaním vzdelávacích programov zameraných najmä na projektovú prípravu, výstavbu a prevádzku vodných stavieb, vodné hospodárstvo alebo na vzťah vodnej stavby k relevantným zložkám životného prostredia a dokladom o získaní minimálne desaťročnej odbornej praxe, 
b) dokladom o nadobudnutí vyššieho odborného vzdelania získaného absolvovaním vzdelávacieho programu akreditovaného podľa osobitného predpisu 61c) v študijných odboroch zameraných najmä na projektovú prípravu, výstavbu a prevádzku vodných stavieb, vodné hospodárstvo alebo na vzťah vodnej stavby k relevantným zložkám životného prostredia a dokladom o získaní minimálne sedemročnej odbornej praxe. 
c) dokladom o nadobudnutí vysokoškolského vzdelania získaného štúdiom v bakalárskom študijnom programe zameranom najmä na projektovú prípravu, výstavbu a prevádzku vodných stavieb, vodné hospodárstvo alebo na vzťah vodnej stavby k relevantným zložkám životného prostredia akreditovanom podľa osobitného predpisu 61b) a dokladom o získaní minimálne sedemročnej odbornej praxe alebo 
d) dokladom o nadobudnutí vysokoškolského vzdelania získaného štúdiom v magisterskom alebo inžinierskom študijnom programe zameranom najmä na projektovú prípravu, výstavbu a prevádzku vodných stavieb alebo na vzťah vodnej stavby k relevantným zložkám životného prostredia akreditovanom podľa osobitného predpisu 61b) a dokladom o získaní minimálne päťročnej odbornej praxe.“ 
Poznámky pod čiarou k odkazom 61b) a 61c) znejú: 
„61b) Zákon č. 131/2002 Z. z. o vysokých školách a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov. 
61c) Zákon č. 245/2008 Z. z. o výchove a vzdelávaní a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov.“ 
Za odsek 5 sa vkladá odsek 6, ktorý znie: 
„(6) Za doklad preukazujúci splnenie požiadavky vzdelania podľa odseku 3 písm. a) sa považuje aj doklad o odbornej kvalifikácii vydaný školou alebo inými oprávneným orgánom podľa právnych predpisov príslušného štátu, uznaný za podmienok uvedených v osobitnom predpise 61d).“ 
Poznámka pod čiarou k odkazu 61d) znie: 
„61d) Zákon č. 596/2003 Z. z. o štátnej správe v školstve a školskej samospráve a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov, zákon č. 293/2007 Z. z. o uznávaní odborných kvalifikácií v znení neskorších predpisov.“ 
Doterajší odsek 6 sa označuje ako odsek 7.“ 

Odkaz 61b), ktorý sa navrhuje zaviesť novelizačným bodom 68, sa čísluje ako odkaz 61e). 	O 	A 	 	
MŠVVaŠ SR 	súčasnému zneniu § 56 ods. 3 vodného zákona 
Dovoľujeme si navrhnúť v súvislosti s precizovaním ustanovenia § 56a [Odborná spôsobilosť] nasledovnú úpravu. 
V § 56a sa v odseku 3 v písmene b) za slová vodohospodárskom odvetví, pripájajú tieto slová: 
"ktorou je súhrn takých znalostí a skúseností získaných pri výkone predchádzajúcich pracovných činností, ktoré môže odborne spôsobilá osoba využiť pri výkone odborného bezpečnostno-technického dohľadu (ďalej len "odborná prax"),". Zároveň sa v písmene c) za slovo "úkony" pripájajú slová "v plnom rozsahu". 
Odôvodnenie: Spresnenie pojmov, ktorými sú označené požiadavky kladené na odborne spôsobilú osobu. 	O 	A 	 	
MZ SR 	K čl. I bod 1 
odporúčame upraviť uvádzaciu vetu nasledovne „V § 1 ods. 1 sa dopĺňa písmeno h)“. 
Odôvodnenie: legislatívno-technická pripomienka. 	O 	A 	 	
MZ SR 	K čl. I bod 4 
odporúčame nahradiť slová „v) a w)“ slovami „v), w) a x)“. 

Odôvodnenie: V ustanovení § 2 písm. x) sa taktiež nachádza pojem „obzvlášť škodlivé látky“, ktorý má byť týmto novelizačným bodom nahradený. 	O 	ČA 	Ustanovenia sú upravené. 	
MZ SR 	K č. I bod 20 - § 17a ods. 4 písm. b) bod 7 
žiadame znenie tohto bodu nahradiť textom: 
„rozhodnutie Štátnej kúpeľnej komisie Ministerstva zdravotníctva Slovenskej republiky o uznaní prírodnej liečivej vody alebo prírodnej minerálnej vody zo zdroja minerálnej vody 24a)“. Zároveň požadujeme spresniť text poznámky pod čiarou nasledovne: 
„24a) § 5 až 9 zákona č. 538/2005 Z. z. o prírodných liečivých vodách, prírodných liečebných kúpeľoch, kúpeľných miestach a prírodných minerálnych vodách a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov“ 
Odôvodnenie: 
Pre potreby správneho konania vo veci povolenia na využívanie vody na prepravu alebo prevod vody je uznanie prírodnej liečivej vody alebo prírodnej minerálnej vody zo zdroja minerálnej vody postačujúce. Povolenie využívať prírodný liečivý zdroj alebo prírodný minerálny zdroj nie je pre tento účel potrebné a bude vydávané až následne po vydaní povolenia na využívanie vody na prepravu alebo prevod vody cez územie dvoch alebo viacerých štátov, nakoľko povolenie využívať zdroj nie je možné vydať pre vyriešením tejto otázky. 
Túto pripomienku považujte za zásadnú. 	Z 	A 	 	
MZ SR 	K čl. I bod 20 
z dôvodu jednoznačnosti považujeme za potrebné presne špecifikovať, ktoré náležitosti sa budú týkať žiadateľa, ktorý je držiteľom rozhodnutia o uznaní prírodnej liečivej vody alebo prírodnej minerálnej vody zo zdroja minerálnej vody, nakoľko predpokladáme, že všetky náležitosti to nebudú. 	O 	A 	Úprava § 17a. 	
MZ SR 	K čl. I bod 25 
odporúčame upraviť začiatok uvádzacej vety nasledovne „V § 21 sa odsek 1 dopĺňa písmenom j), ktoré znenie:“. 

Odôvodnenie: legislatívno-technická pripomienka 	O 	A 	 	
MZ SR 	K čl. I bod 44 
navrhujeme číslo „9“ nahradiť číslom „10“. 

Odôvodnenie: V platnom znení zákona sa uvádza ods. 10 a nie ods. 9. 	O 	A 	 	
MZ SR 	K čl. I bod 68 
odporúčame slová „odkazu 61b“ nahradiť slovami „odkazu 61c“ a slová „§ 3 písm. a)“ nahradiť slovami „§ 3 ods. 3 písm. a)“. 
Odôvodnenie: legislatívno-technická pripomienka 	O 	A 	 	
MZ SR 	K čl. I body 73 a 74 
v súvislosti s krajskými úradmi životného prostredia dávame na zváženie zosúladenie ustanovenia s § 1 zákona č. 345/2012 Z. z. niektorých opatreniach v miestnej štátnej správe a o zmene a doplnení niektorých zákonov krajské úrady životného prostredia, v zmysle ktorého krajské úrady životného prostredia boli zrušené a agendu prevzali príslušné obvodné úrady životného prostredia v sídle kraja. 	O 	A 	 	
ŠÚ SR 	Čl. I 
K bodu 1 – začiatok uvádzacej vety odporúčame upraviť „V §1 ods.1 sa dopĺňa písmeno h),...“. 	O 	A 	 	
ŠÚ SR 	Čl. I 
K bodu 18 - k zneniu odporúčame na konci pripojiť aj slová „a pred číslom 48 sa vypúšťa paragrafová značka. 	O 	A 	Upravené ako nové znenie. 	
ŠÚ SR 	Čl. I 
K bodu 20 – v §17a ods.11 písm. e) odporúčame slová „podľa 14“ nahradiť slovami „podľa odseku14“. 	O 	A 	 	
ŠÚ SR 	Čl. I 
K bodu 23 – slová „§41 ods.7 písm. a) a b) a 11“ odporúčame nahradiť slovami „§41 ods.7 písm. a) a b) a ods.11“ a slová „§70 ods.1 a 7 písm. a)“ odporúčame nahradiť slovami „§70 ods.1 a ods.7 písm. a)“. 	O 	A 	 	
ŠÚ SR 	Čl. I 
K bodu 25 - začiatok uvádzacej vety odporúčame upraviť „V §21 sa odsek 1 dopĺňa...“ alebo „V §21 ods.1 sa dopĺňa písmeno...“.. 	O 	A 	 	
ŠÚ SR 	Čl. I 
K bodu 26 – slová „za slová „právnickým osobám“ pripájajú tieto slová“ odporúčame nahradiť slovami „na konci pripájajú tieto slová:“. 	O 	A 	 	
ŠÚ SR 	Čl. I 
K bodu 44 – slová „ods.9 druhej vety“ odporúčame nahradiť slovami „ods.10 druhej vety“. 	O 	A 	 	
ŠÚ SR 	Čl. I 
K bodu 54 – slová „uvádzacej vete“ odporúčame nahradiť slovami „prvej vete“ a slová „dopĺňajú sa“ odporúčame vypustiť. 	O 	A 	 	
ŠÚ SR 	Čl. I 
K bodu 68 – uvádzaciu vetu k poznámke pod čiarou k odkazu 61c odporúčame upraviť podľa skutočnosti. 	O 	A 	 	
ŠÚ SR 	Čl. I 
K bodu 78 – slová „a 62 ods.3“ odporúčame nahradiť slovami „a §62 ods.3“. 	O 	A 	 	
ŠÚ SR 	Čl. I 
K bodu 85 – slová „odseku 5 písm. a)“ odporúčame nahradiť slovami „ods. 5 písm. a)“. 	O 	A 	 	
ŠÚ SR 	Čl. I 
K bodu 97 - začiatok uvádzacej vety odporúčame upraviť „V §79 ods.3 písm. f) sa na konci pripájajú....“. 	O 	A 	 	
ŠÚ SR 	Čl. I 
K bodu 105 – slová „pripájajú na konci vety tieto slová“ odporúčame nahradiť slovami „na konci pripája tento text:“. 
	O 	A 	 	
ÚNMS SR 	K Čl. I bod 20 
V § 17a ods. 11 písm. a) navrhujeme za slová „určeným meradlom“ doplniť odkaz na poznámku pod čiarou v nasledovnom znení: 
„xy) § 8 zákona č. 142/2000 Z. z. o metrológii a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení zákona č. 431/2004 Z. z.“. 

Odôvodnenie: 
V návrhu zákona je potrebné jednoznačne vymedziť obsah pojmu „určené meradlo“ tak, aby bolo zrejmé, že ide o určené meradlo podľa § 8 zákona o metrológii. 	O 	A 	 	
NBS 	 
Z legislatívnotechnického hľadiska však odporúčame v bode 26 v uvádzacej vete slová “vkladá nova prvá a druhá veta” nahradiť slovami “vkladajú nové vety”.  	O 	A 	 	
OAP SVL ÚV SR 	Nad rámec návrhu 
Návrhom zákona dochádza okrem iných úprav aj k zmene terminológie a pojmov a zároveň aj k zmenám v prílohe č. 1 zákona č. 364/2004 Z. z. Terminológiu a odkazy na prílohu 
č. 1 zákona č. 364/2004 Z. z. využíva viacero vykonávacích predpisov za účelom transpozície. Podľa nášho názoru je potrebné novelizovať aj tieto vykonávacie predpisy tak, aby využívali terminológiu zákona, ktorý vykonávajú a zároveň ak odkazujú na ustanovenia prílohy 
č. 1 zákona č. 364/2004 Z. z., aby tieto odkazy boli správne a aktuálne, za účelom zabezpečenia správnej transpozície smerníc EÚ (napr. v tabuľke zhody k smernici 2006/118/ES uvádza predkladateľ ako transponujúce opatrenie bod 10.1 prílohy č. 3 výnosu ministerstva č. 2/2010, po novelizácii prílohy č. 1 zákona č. 364/2004 Z. z. nebudú tam uvedené odkazy a použitá terminológia správna). 	O 	A 	Novely vykonávacích predpisov sú doplnené. 	
OAP SVL ÚV SR 	Všeobecne  
1. K navrhovanej právnej úprave v bode 20 
Cieľom § 17a návrhu zákona je podmieniť prepravu alebo prevod vody cez štátnu hranicu z územia SR povolením orgánu štátnej vodnej správy, ktorému má predchádzať súhlas vlády SR s takouto prepravou alebo prevodom vody. Ak by išlo o zdroj vody, ktorý zasahuje na územie dvoch alebo viacerých štátov, využitie tejto vody by bolo okrem predchádzajúceho povolenia a súhlasu vlády SR podmienené aj uzavretím medzivládnej zmluvy o podmienkach využívania vodného útvaru. 
Jedným zo základných princípov vnútorného trhu Európskej únie je voľný pohyb tovaru, pričom v zmysle čl. 35 Zmluvy o fungovaní Európskej únie sú medzi členskými štátmi zakázané akékoľvek množstevné obmedzenia vývozu a všetky opatrenia s rovnakým účinkom. V momente ako bude možné považovať získanú vodu za tovar, bude možné požiadavku medzivládnej zmluvy medzi Slovenskou republikou a susedným štátom, ktorý je zároveň aj členským štátom EÚ, hodnotiť ako prekážku – opatrenie, ktoré obmedzuje voľný pohyb tovaru. Čl. 36 Zmluvy o fungovaní Európskej únie síce nevylučuje zákazy alebo obmedzenia dovozu, vývozu alebo tranzitu tovaru, tieto zákazy a obmedzenia však musia byť riadne odôvodnené princípmi uvedenými v tomto článku. Vzhľadom na uvedené je nevyhnutné preukázať splnenie podmienok pre obmedzenie voľného pohybu tovaru. 

Okrem vyššie uvedeného žiadame právnu úpravu v novelizačnom bode 20 precizovať a odstrániť viaceré nedostatky, ktoré pôsobia zmätočne a zároveň môžu spôsobiť právnu neistotu adresátov: 
- z § 17a návrhu zákona nie je jasná a zrejmá povinnosť orgánu štátnej vodnej správy vydať povolenie, ak boli všetky zákonné podmienky splnené, 
- podľa navrhovaného § 17a ods. 7 ministerstvo predkladá návrh na prepravu alebo prevod vody vláde na schválenie; absentuje úprava lehoty, v ktorej tak má urobiť, 
- podľa navrhovaného § 17a ods. 9 písm. b) orgán štátnej vodnej správy zamietne žiadosť o vydanie povolenia na využívanie vody na prepravu alebo prevod ak verejný záujem nedovoľuje využitie vodného zdroja na prepravu alebo prevod vody podľa uvedených ustanovení zákona; je nevyhnutné uviesť osobitnú požiadavku, aby v zamietavom rozhodnutí príslušný štátny orgán riadne odôvodnil a predovšetkým preukázal prítomnosť verejného záujmu ako dôvodu zamietnutia, 
- v zmysle § 21 ods. 1 zákona č. 364/2004 Z. z. „na osobitné užívanie vôd je potrebné povolenie, ak nejde o používanie vôd podľa § 18 až 20“, a teda aj na využívanie vody podľa § 17a návrhu zákona. V zmysle § 73 ods. 17 písm. a) zákona č. 364/2004 Z. z. však súdy nepreskúmavajú rozhodnutia o povoleniach na osobitné užívanie vôd. Navrhovanú právnu úpravu je možné považovať za rozpornú s právom na súdny prieskum rozhodnutí, ktorý je garantovaný Ústavou SR, 
- podľa navrhovaného § 17a ods. 12 písm. c) orgán štátnej správy povolenie na využívanie vody na prepravu alebo prevod zruší ak fyzická osoba – podnikateľ alebo právnická osoba neplní podmienky povolenia alebo povinnosti vyplývajúce z osobitných predpisov; vzhľadom na právnu istotu držiteľa povolenia je nevyhnutné uviesť v poznámke pod čiarou taxatívny výpočet právnych predpisov, ktoré upravujú povinnosti, ktorých nesplnenie bude mať za následok zrušenie povolenia. 
 	O 	A 	Ustanovenia, ktoré upravujú prepravu a prevod vody (najmä § 1 a § 17a ) sú prepracované v zmysle záverov rozporového konania s Ministerstvom financií Slovenskej republiky dňa 25.7.2013 tak, aby neboli v rozpore so Zmluvou o fungovaní Európskej únie. Ministerstvo financií Slovenskej republiky odsúhlasilo navrhované úpravy.  	
OAP SVL ÚV SR 	Všeobecne 
2. 
V § 6 ods. 5 a 6 zákona č. 364/2004 Z. z. je upravená informačná povinnosť pre každého, kto odoberá povrchovú vodu alebo podzemnú vodu z jedného zdroja v množstve nad 15 000 m3 ročne alebo 1250 m3 mesačne na uspokojovanie osobných potrieb domácností, resp. v odseku 6 ak vypúšťa odpadové vody alebo osobitné vody do povrchových vôd alebo podzemných vôd z domácnosti vo väčšom ako uvedenom objeme. Následne v § 78 ods. 3 písm. a) a § 79 zákona 
č. 364/2004 Z. z. je upravená povinnosť platiť v prípade prekročenia uvedeného množstva. Navrhovanou úpravou v bodoch 12, 90 a 96 sa tieto limity radikálne znižujú a namiesto 15 000 m3 ročne navrhuje predkladateľ 600 m3, resp. namiesto 1250 m3 mesačne 50 m3. Predkladateľ síce argumentuje potrebou racionálne využívať vody, ale neposkytuje žiadnu analýzu pre stanovenie nových limitov. Zároveň upozorňujeme na skutočnosť, že v zmysle čl. 9 smernice 2000/60/ES „Členské štáty zohľadnia princíp úhrady nákladov za vodohospodárske služby vrátane nákladov na ochranu životného prostredia a na zdroje, majúc na zreteli ekonomickú analýzu vykonanú v súlade s prílohou III..“. Žiadame zvážiť výšku limitov a súčasne uviesť odôvodnenie vychádzajúce z ekonomickej analýzy podľa čl. 9 smernice 2000/60/ES v dôvodovej správe. 
Predkladateľ navyše v dôvodovej správe uvádza, že vychádza z čl. 9 smernice 2000/60/ES. Žiadame preto do tabuľky zhody k smernici 2000/60/ES uviesť čl. 9 a všetky ustanovenia návrhu zákona, ktoré majú zabezpečiť transpozíciu uvedeného článku a preukázať tak náležitú transpozíciu uvedeného ustanovenia smernice 2000/60/ES. 	O 	A 	Upravené v dôvodovej správe. 	
OAP SVL ÚV SR 	K bodu 7 
1. V § 2 písm. ab) návrhu zákona sa definuje pojem hodnota emisného limitu, pričom na konci prvej vety sa zavádza aj legislatívna skratka „limitná hodnota znečistenia“. Túto legislatívnu skratku žiadame pre nadbytočnosť vypustiť. 	O 	ČA 	Legislatívna skratka sa v návrhu zákona používa . 	
OAP SVL ÚV SR 	K bodu 7 
2. V navrhovanom § 2 písm. at) in fine sa odkazuje na všeobecne záväzné právne predpisy SR. Namiesto uvedených slov je potrebné uviesť, že ide o postupy enviromentálnej praxe podľa osobitných predpisov a v poznámke pod čiarou uviesť právne predpisy, ktoré transponujú smernice uvedené v čl. 10 smernice 2000/60/ES, aby sa tak zároveň zabezpečila náležitá transpozícia. 	O 	A 	 	
OAP SVL ÚV SR 	K bodu 35 
V § 26 ods. 5 návrhu zákona predkladateľ používa slovné spojenie neprimerane vysoké náklady. Upozorňujeme, že ide o všeobecné a vágne určenie a v takomto znení môže právna norma spôsobiť právnu neistotu jej adresátov. Žiadame precizovať úpravu tak, aby nemohlo dôjsť k právnej neistote. 	O 	A 	Ustanovenie je upravené. 	
OAP SVL ÚV SR 	K bodu 41 
Predkladateľ odôvodňuje návrh právnej úpravy v novelizačnom bode 41 požiadavkami Európskej komisie. Za účelom preukázania náležitej transpozície, žiadame doplniť v tabuľke zhody k príslušnej smernici EÚ ustanovenie návrhu zákona a ustanovenie smernice EÚ, ktorého transpozíciu zabezpečuje. 

Túto pripomienku uplatňujeme primerane aj k novelizačnému bodu 47, 71, 93, 97, 98 a 103. 	O 	A 	 	
OAP SVL ÚV SR 	K bodu 62 
1. V § 56b ods. 2 návrhu zákona sa navrhuje upraviť, kedy môže ministerstvo zrušiť osvedčenie o odbornej spôsobilosti. Upozorňujeme, že fakultatívnosť zrušenia ponecháva priestor na subjektívnu úvahu a môže viesť k rozdielnym záverom pri podobných situáciách, čo spôsobí právnu neistotu subjektov. Zároveň navrhujeme ponechať znenie písmena b) v pôvodnom znení vzhľadom na všeobecnú a vágnu formuláciu navrhovaného znenia písmena b). 	O 	A 	Upravené. 	
OAP SVL ÚV SR 	K bodu 62 
2. Novelizačným bodom sa navrhuje doplniť ďalší dôvod možného zrušenia osvedčenia o odbornej spôsobilosti, a to v prípade, ak sa držiteľ počas piatich rokov nezúčastní školení organizovaných ministerstvom alebo prostredníctvom poverenej organizácie. Upozorňujeme na skutočnosť, že povinnosť držiteľa zúčastňovať sa takýchto školení nie je v zákone č. 364/2004 Z. z. zakotvená a nie sú uvedené ani ďalšie podrobnosti k tejto povinnosti (frekvencia, obsah školenia a ďalšie). Súčasne upozorňujeme aj na skutočnosť, že je potrebné zohľadniť a uznať aj absolvovanie školenia, ktoré absolvuje držiteľ osvedčenia v iných členských štátoch EÚ, za predpokladu, že ich obsah bude rovnocenný. Žiadame odstrániť vyššie uvedené nedostatky. 	O 	A 	 	
OAP SVL ÚV SR 	K bodu 103 
V zozname II prílohy č. 1 návrhu zákona sa okrem zoznamu prioritných látok uvádzajú aj tie, ktoré majú byť spomedzi nich prioritnou látkou identifikovanou ako nebezpečná. Odporúčame zvážiť uvedené pomenovanie, vzhľadom na skutočnosť, že v návrhu zákona sa používa pojem prioritná nebezpečná látka. Navrhujeme zmeniť názov stĺpca v zozname II prílohy č. 1 návrhu zákona na prioritná nebezpečná látka. 	O 	A 	 	
OAP SVL ÚV SR 	K bodu 105 
V navrhovanej právnej úprave v novelizačnom bode 105 žiadame slová „zákona o hnojivách“ nahradiť slovami „osobitného predpisu“, doplniť odkaz a v poznámke pod čiarou uviesť príslušný právny predpis. 	O 	A 	 	
OAP SVL ÚV SR 	K prílohe č. 6 zákona č. 364/2004 Z. z. 
Z prílohy č. 6 je potrebné vypustiť právne záväzné akty EÚ, ktoré k dátumu účinnosti návrhu zákona už budú zrušené (napr. 76/464/EHS). 
V bode 18 prílohy č. 6 zákona č. 364/2004 Z. z. je potrebné opraviť číslo smernice, z „1008/105/ES“ na „2008/105/ES“. 	O 	A 	 	
OAP SVL ÚV SR 	K tabuľke zhody k smernici 2000/60/ES 
Z čl. 16 ods. 1 smernice 2000/60/ES vyplýva povinnosť pre Európsky parlament a Radu prijať konkrétne opatrenia proti znečisťovaniu vôd uvedenými látkami. Toto ustanovenie však členský štát nemá transponovať a je preto zbytočné uvádzať v tabuľke zhody akékoľvek ustanovenia vnútroštátnych právnych predpisov. Pokiaľ Európsky parlament a Rada prijali opatrenia podľa tohto článku (napr. smernica 2008/105/ES) a tieto opatrenia je potrebné transponovať do vnútroštátneho právneho poriadku, je nevyhnutné preukázať ich transpozíciu vypracovaním tabuľky zhody k tejto smernici EÚ a tam uviesť transponujúce ustanovenia príslušných vnútroštátnych právnych predpisov. Rovnako treba postupovať a zabezpečenie náležitej transpozície preukázať, ak dôjde k novelizácii ustanovení vnútroštátnych právnych predpisov zabezpečujúcich transpozíciu smerníc EÚ. 	O 	A 	 	
OAP SVL ÚV SR 	K transpozícii smernice 2006/118/ES 
Za účelom preukázania správnej a úplnej transpozície žiadame do tabuľky zhody uviesť nasledovné ustanovenia smernice 2006/118/ES a k nim ustanovenia, ktoré zabezpečia náležitú transpozíciu: 
- čl. 3 ods. 1 a zároveň uviesť aj ustanovenie zabezpečujúce náležitú transpozíciu oddielu 2.3 prílohy V k smernici 200/60/ES, ktorý sa uvádza v čl. 3 ods. 1; ustanovenie transponujúce oddiel 2.3 prílohy V k smernici 200/60/ES je potrebné uviesť aj v tabuľke zhody k smernici 2000/60/ES, 
- čl. 3 ods. 4 a 5, 
- čl. 5 ods. 3, 
- čl. 6 ods. 3 písm. a), 
- čl. 7, 
- príloha II. 	O 	A 	 	
OAP SVL ÚV SR 	K predkladacej správe a dôvodovej správe 
V predkladacej správe je potrebné v piatom odseku slovo „implementácie“ nahradiť slovom „transpozície“. 
Uvedenú pripomienku uplatňujeme primerane aj k dôvodovej správe. 	O 	A 	 	
OAP SVL ÚV SR 	K doložke zlučiteľnosti 
V bode 3 doložky zlučiteľnosti je potrebné uviesť aj nariadenie (ES) č. 1857/2006, z dôvodu uvedeného v odôvodnení k novelizačnému bodu 97. 
V bode 4 písm. c) je potrebné uviesť informáciu o prebiehajúcich konaniach začatých proti Slovenskej republike z dôvodu nesprávnej transpozície smerníc 2006/118/ES, 2006/7ES a 91/676/EHS. 
Zároveň je potrebné v bode 5 stupeň zlučiteľnosti zmeniť na čiastočný. 	O 	A 	 	
NKÚ SR 	K čl. I bod 85 
Navrhujeme vypustiť slovo „odseku“ a nahradiť ho skratkou „ods.“. Legislatívno-technická pripomienka. 	O 	A 	Upravené. 	
NKÚ SR 	K čl. I bod 78 
Navrhujeme pred slová „62 ods.3“ vložiť označenie „§“. Legislatívno-technická pripomienka. 	O 	A 	 	
NKÚ SR 	K čl. I bod 68 
Navrhujeme zosúladiť označenie odkazu 61c s uvádzacou vetou poznámky pod čiarou, kde je uvedený odkaz 61b. Legislatívno-technická pripomienka. 	O 	A 	 	
NKÚ SR 	K čl. I bod 53 
Navrhujeme vypustiť slovo „odsekom“ a nahradiť ho slovom „odsek“. Gramatická pripomienka. 	O 	A 	 	
NKÚ SR 	K čl. I bod 25 
Navrhujeme vypustiť slovo „odsek“ a nahradiť ho skratkou „ods.“ Legislatívno-technická pripomienka. 	O 	A 	 	
NKÚ SR 	K čl. I bod 1 
Navrhujeme za slová „§ 1“ vložiť slová „ods. 1“. Legislatívno-technická pripomienka. 	O 	A 	 	
GP SR 	1. K Čl. I bodu 2 § 1 ods. 3 
Slovo „odobrané“ nahradiť slovom „odobraté“ /toto slovo je použité aj v platnom znení § 2 písm. ai)/. 	O 	A 	 	
GP SR 	2. K Čl. I bodu 7 § 2 písm. aa) 
Slová „aa) znečisťujúcou“ nahradiť slovami „„aa) znečisťujúcou“. 	O 	A 	 	
GP SR 	3. K Čl. I bodu 7 § 2 písm. as) 
Záver textu uvedeného v písmene as) preformulovať v záujme dosiahnutia lepšej zrozumiteľnosti („počas obdobia, pre ktoré je dostupné reprezentatívne obdobie“). 
Zvážiť nahradenie slova „reprezentatívne“ slovom „referenčné“. 	O 	A 	 	
GP SR 	4. K Čl. I bodu 7 § 2 písm. at) 
Slovo „uplatňovania“ nahradiť slovom „uplatňovanie“. 	O 	A 	 	
GP SR 	5. K Čl. I bodu 8 § 4c ods. 11 
Slovo „ustanovenom“ nahradiť slovom „ustanoveného“ a pred číslicu „81“ vložiť medzeru. 	O 	A 	 	
GP SR 	6. K Čl. I bodu 10 
Za slovom „podmienky“ odstrániť dvojbodku. 	O 	N 	Použité je slovo "tieto" a preto sa ponecháva dvojbodka. 	
GP SR 	7. Čl. I bod 16 
Na konci odseku 2 odstrániť úvodzovky hore a bodku, lebo novelizačný bod pokračuje odsekom 3. 	O 	A 	 	
GP SR 	8. K Čl. I bodu 18 § 15 ods. 7 písm. k) 
Odporúčame slová „s cieľom najmä“ nahradiť slovami „ktorých cieľom je aj“. 	O 	A 	 	
GP SR 	9. K Čl. I bodu 20 § 17a ods. 3 
Vypustiť slovo „tejto“. 	O 	A 	 	
GP SR 	10. K Čl. I bodu 20 § 17a ods. 4 písm. b) bod 5 
Nahradiť slovo „množstiev“ slovom „množstva“. 	O 	A 	 	
GP SR 	11. K Čl. I bodu 20 § 17a ods. 11 písm. e) 
Za slová „vody podľa“ vložiť slovo „odseku“. 	O 	A 	Ustanovenie je upravené. 	
GP SR 	12. K Čl. I bodu 20 § 17a ods. 14 písm. e) 
Navrhované znenie umožňuje špekulatívne zníženie úhrady za odber . 	O 	A 	Ustanovenie je prepracované. 	
GP SR 	13. K Čl. I bodu 44 § 37 ods. 9 
V platnom znení ustanovenia § 37 ods. 9 je uvedený „ods. 10“, nie „ods. 9“. 	O 	A 	 	
GP SR 	14. K Čl. I bodu 47 § 39 ods. 5 
Pred slovo „uloží“ vložiť čiarku a slovo „určiť“ v časti vety za bodkočiarkou nahradiť slovom „určí“. 	O 	A 	 	
GP SR 	15. K Čl. I bodu 56 § 56 ods. 3 
Pred slovo „uloží“ vložiť čiarku a slovo „určiť“ v časti vety za bodkočiarkou nahradiť slovom „určí“. 	O 	A 	 	
GP SR 	16. K Čl. I bodu 79 
Označenie odkazu „61b)“ nahradiť označením „61c)“. 	O 	A 	 	
GP SR 	17. K Čl. I bodu 79 
Označenie písmena „i“ nahradiť označením „i)“. 	O 	A 	Ustanovenie je upravené. 	
GP SR 	18. K Čl. I bodu 81 § 75 
Navrhujeme všetky horné hranice sadzby pokút zaokrúhliť na celé stovky prípadne tisíce nahor. 	O 	A 	Pokuty sa zaokrúhlili. 	
GP SR 	19. K Čl. I bodu 81 § 75 ods. 7 
Na konci odseku 7 vložiť bodku. 	O 	A 	 	
GP SR 	20. K Čl. I bodu 83 § 77 ods. 1 písm. k) 
Ak má byť použitá definícia „malej škody“ uvedená v § 125 ods. 1 Trestného zákona, je potrebné doplniť za slovo „škody“ odkaz a v poznámke pod čiarou uviesť uvedené ustanovenie Trestného zákona. 	O 	A 	 	
GP SR 	21. K Čl. I bodu 93 § 78 ods. 5 písm. c) 
Slová „rybárskym právom“ nahradiť slovami „výkonom rybárskeho práva“. 	O 	A 	 	
GP SR 	22. K Čl. I bodu 101 § 80e ods. 3 
Za slovo „inak“ doplniť slovo „povolenia“. 	O 	A 	Upravené. 	
GP SR 	23. K Čl. III 
Vypustiť nadpis „Účinnosť“. 
	O 	A 	 	
GP SR 	24. K Čl. I § 73 ods. 17 písm. b) - nad rámec navrhovaného zákona 
Odporúčame z ustanovenia § 73 ods. 17 vypustiť písmeno b) a písmená c) a d) označiť ako písmená b) a c). 

Odôvodnenie: 
Ustanovenie § 73 ods. 17 písm. b) zákona č. 364/2004 Z. z. vylučuje z preskúmania súdom rozhodnutia o povoleniach na vodné stavby. Treba povedať, že ide o bežné rozhodnutia vydané podľa zákona č. 50/1976 Zb. o územnom plánovaní a stavebnom poriadku (stavebný zákon) v znení neskorších predpisov, ktoré však spĺňajú kritériá na to, aby boli považované za vodné stavby (k tomu pozri aj ust. § 73 ods. 1 veta druhá zákona č. 364/2004 Z. z.). Takéto vylúčenie z preskúmania súdom nie je ničím odôvodnené, pričom významne obmedzuje na právach účastníkov konania, najmä osoby dotknuté povolením na vodnú stavbu. Prokurátorovi toto ustanovenie neumožňuje využiť všetky dozorové oprávnenia, konkrétne podanie návrhu na súd podľa § 35 ods. 1 písm. b) Občianskeho súdneho poriadku, t. j. návrhu na preskúmanie zákonnosti rozhodnutí správnych orgánov v prípadoch, v ktorých sa nevyhovelo protestu prokurátora. Táto okolnosť je orgánom verejnej správy, ktoré konajú a rozhodujú o proteste prokurátora, známa, v dôsledku čoho je efektívnosť dozoru prokurátora v týchto veciach minimálna a tým aj možnosť ochrany rozhodnutím dotknutých práv. 	O 	A 	V § 73 sa odsek 17 vypustil . 	
AZZZ SR 	novelizačný bod č. 96 - §79 odsek 2 
Odporúčame upraviť znenie § 79 odsek 2 nasledovne t. j. ponechať pôvodné limity pre spoplatnenie: (2) Poplatky za odbery podzemných vôd je povinný platiť ten, kto odoberá podzemné vody v množstve presahujúcom 15000m3 za kalendárny rok alebo 1250m3 za mesiac alebo ten, kto na odber vody používa iné, ako jednoduché zariadenie podľa § 18 ods. 3. 
Navrhnuté zníženie limitov pre spoplatnenie odberov podzemných vôd oproti súčasnému stavu na 600 m3/rok alebo 50 m3/mesiac nie je technicky ani z environmentálneho hľadiska zdôvodniteľné, bude iba novou nákladovou položkou pre odberateľov podzemných vôd.  	O 	ČA 	Ustanovenie § 79 ods. 2 sa upravilo - limity na spoplatnenie. 	
AZZZ SR 	novelizačný bod 98 -§79, odsek 4 
Odporúčame upraviť znenie § 79 odsek 4 nasledovne t. j. ponechať pôvodné znenie: Poplatky za a) vypúšťanie odpadových vôd alebo osobitných vôd do povrchových vôd, alebo b) vypúšťanie odpadových vôd do podzemných vôd, alebo c) vypúšťanie geotermálnych vôd do povrchových vôd platí ten, kto vypúšťa vody v množstve presahujúcom 10000m3 za kalendárny rok alebo 1250m3 za mesiac a prekročí v príslušnom ukazovateli znečistenia ustanovené limity[§ 81 ods. 1 písm. e)]. 
Prevažnú časť vypúšťaných odpadových vôd do povrchových vôd z energetiky tvoria chladiace vody, u ktorých je zaznamenané tepelné znečistenie. Vo väčšine prípadov je znečistenie, a tým aj zvýšené množstvo znečisťujúcej látky zaznamenané už na vstupe do výrobného zariadenia v odoberanej vode z rieky, čo sa v konečnom dôsledku prejavuje na hodnotách jednotlivých ukazovateľov vo vypúšťaných odpadových vodách. Prevádzkovateľ nemá možnosť výberu vody od iného dodávateľa s lepšou kvalitou. Pri niektorých ukazovateľov znečistenia rozbory dokonca dokazujú, že vypúšťaná voda je lepšej kvality ako voda odberaná. 	O 	ČA 	Ustanovenie § 79 ods. 4 sa upravilo.  	
AZZZ SR 	bod 7 § 2 písmeno ab) 
Nesúhlasíme s definíciou nakoľko z textu nie je zrejmé či sa limitné hodnoty majú stanovovať aj pre prevádzky ktoré nevypúšťajú OV do povrchového toku s čím zásadne nesúhlasíme. 
Nejasný pojem - limitné hodnoty znečistenia platia obvykle v mieste, kde emisie opúšťajú zariadenie, pričom pri ich určovaní sa neberie do úvahy riedenie;(ide o výstup z prevádzky, alebo z koncového zariadenia – MBČOV) 
Limitná hodnota aj podľa NV č. 269/2010 Z.z. je viazaná na ukazovatele znečistenia vypúšťaného do povrchových a podzemných vôd. Z definície nevyplýva jednoznačne, pre aké miesto vypúšťania platia emisie resp. emisný limit uvedený v definícii, aj keď v prílohe citovaného NV sú uvedené limitné hodnoty pre prioritné látky definované pre výstup z jednotlivých technológii. 	Z 	A 	Na rozporovom konaní dňa 25.7.2013 sa dohodlo nové znenie ustanovenia § 2 písm. ab) - hodnota emisného limitu. Z hľadiska legislatívno-technického sa vykonali aj iné úpravy. V § 2 sa ponechala len definícia a ostatný text sa vložil do § 4c. 	
AZZZ SR 	bod 35 §26 odsek 5 
Nová vodná stavba musí zabezpečiť prirodzený pohyb rýb a vodných živočíchov; to neplatí, ak ide o rybníky, rybochovné zariadenia alebo malé vodné nádrže pre hospodársky chov rýb, a ak to vyžaduje ochrana pred povodňami alebo iný verejný záujem, a ak to nemožno zabezpečiť z dôvodu technickej nerealizovateľnosti alebo neprimerane vysokých nákladov – nesúhlasíme, žiadame doplniť tento princíp aj pre rekonštrukciu jestvujúcich vodných stavieb. 
Technická nerealizovateľnosť alebo neprimerane vysoké náklady sa dotýkajú aj rekonštrukcii jestvujúcich vodných stavieb napr. čistiarní MBČOV, ktoré sa postupne musia rekonštruovať, ale nie sú novými stavbami. 
Rekonštrukcia jestvujúcich MBČOV patrí do opatrení, ktorým sa má zabezpečiť resp. priblížiť dobrý stav vôd. 	Z 	N 	AZZZ SR na rozporovom konaní dňa 25.7.2013 odstúpila od pripomienky po vysvetlení dôvodov novelizácie tohto ustanovenia zo strany MŽP SR. 	
AZZZ SR 	bod 48 § 40 odsek. 1 
Ten, kto vypúšťa odpadové vody s obsahom znečisťujúcich látok alebo osobitné vody s obsahom znečisťujúcich látok, alebo kto zaobchádza so znečisťujúcimi látkami alebo skupinami znečisťujúcich látok predstavujúcich významné riziko pre vodné prostredie, je povinný urobiť potrebné opatrenia zamerané na významnú redukciu týchto znečisťujúcich látok vo vypúšťaných odpadových vodách. – Nesúhlasíme, žiadame doplniť vetu: Pri realizácii potrebných opatrení sa prihliada na technickú realizovateľnosť resp. nerealizovateľnosť a neprimeranosť vysokých nákladov. 
Doplnená veta v texte využíva princíp, ktorý umožňuje Rámcová smernica o vode v jednotlivých plánovacích obdobiach do roku 2027. V súčasnej dobe aj v budúcnosti bude otázka finančných prostriedkov rozhodujúcim faktorom pri plnení opatrení na dosiahnutie dobrého stavu vôd. Navrhovaný princíp je aj v súlade z Vodným plánom SR. 	Z 	N 	AZZZ SR na rozporovom konaní dňa 25.7.2013 odstúpila od pripomienky po vysvetlení dôvodov novelizácie tohto ustanovenia zo strany MŽP SR. 	
AZZZ SR 	bod 56 § 56 odsek 4 
Kategorizácii podliehajú vodné stavby, ktoré vzdúvajú a zadržiavajú vodu, ak je objem takto vzdutej alebo zadržiavanej vody alebo zadržiavaného kalu pri odkaliskách väčší ako 1 000 
m3, alebo rozdiel medzi maximálnou možnou hladinou a terénom na vzdušnej päte vodnej stavby je väčší ako 1,0 m, alebo ak ide o ochranné hrádze prietok Q100 je väčší ako 10 m3.s-1. 
Takýmito vodnými stavbami sú najmä priehrady, vodné nádrže, hate, odkaliská vytvorené hrádzovým systémom, na ktoré sa odpad ukladá hydraulickým spôsobom, čerpacie stanice 
vnútorných vôd a hrádze, ako aj súčasti stavieb, ktoré sú určené na úpravu vodných tokov, na odbery vôd, na vypúšťanie odpadových vôd a na iné používanie vôd.- Nesúhlasíme, do textu doplniť – odpad ukladá prevažne hydraulickým spôsobom. 
V SR existujú kategorizované odkaliská, ktoré majú zadržiavanú vodu v definovanej tolerancii, pričom kal resp. odpad sa nie vždy dopravuje hydraulickým spôsobom. Na kategorizovaných odkaliskách je vykonávaný TBD v súlade z platným zákonom. 	Z 	N 	AZZZ SR na rozporovom konaní dňa 25.7.2013 odstúpila od pripomienky po vysvetlení dôvodov novelizácie tohto ustanovenia zo strany MŽP SR. 	
AZZZ SR 	bod 81 § 75 odsek 3 
Pokutu podľa § 74 ods. 1 písm. e) možno uložiť do výšky trojnásobku odplát za ročné vypúšťanie odpadových vôd alebo osobitných vôd. Ak nemožno takto určiť výšku pokuty, 
vypočíta sa násobkom sadzby 1 eur za 1 m3 a množstva vypúšťaných odpadových vôd alebo osobitných vôd, najdlhšie však za obdobie predchádzajúceho roka. Najnižšiu pokutu možno uložiť vo výške 1000 eur. – Nesúhlasíme, žiadame zmeniť poslednú vetu nasledovne: Najnižšiu pokutu pre oba spôsoby výpočtu je možné uložiť vo výške 1000€. 
Pre prvý spôsob výpočtu je tak ako aj v ostatných zákonoch už určená aj minimálna hranica. Vzhľadom na to, že druhý spôsob výpočtu nejednoznačne určuje postup výpočtu sankcie ( minimálna, maximálna) je potrebné text, kde je určená minimálna hranica priradiť k obom spôsobom výpočtu. 
	Z 	A 	Na rozporovom konaní dňa 25.7.2013 došlo k dohode potreby doplnenia § 75 ods. 3 vetou, ktorá upravuje najnižšiu pokutu 1 000 eur v obidvoch prípadoch. 	
AZZZ SR 	bod 103 Príloha č.1, zoznam II. 
Žiadame do zákona doplniť špecifikáciu priemyselného odvetvia nakoľko zoznam znečisťujúcich látok uvádzaný v prílohe č.1 neobsahuje bližšiu špecifikáciu priemyselného odvetvia - technológií z ktorých príslušná prioritná nebezpečná látka sa nachádza v odpadových vodách. Na základe čoho má prevádzkovateľ vedieť či má zabezpečovať nahlasovaciu povinnosť? 
Obzvlášť škodlivé látky (podľa pôvodného zákona tie, ktoré sú uvedené v osobitnom predpise NV č.269/2010 Z.z. a vznikajú pri konkrétnej výrobe). Nový termín prioritne nebezpečné látky – v zákone nie je uvedené, pre aké výroby sa látka považuje za prioritne nebezpečnú – rozpor s NV č. 269/2010 Z.z. 	Z 	A 	Na rozporovom konaní dňa 25.7.2013 došlo k dohode o potrebe novelizácie nariadenia vlády Slovenskej republiky č. 269/2010 Z.z., ktorým sa ustanovujú požiadavky na dosiahnutie dobrého stavu vôd po schválení novely zákona. 	
ZMOS 	K novelizačným bodom 1 (§1 písm. h); 2 (§1 ods. 3); 20 (§17a); 72 (59 ods.3); 73 (§ 60 ods. 1 písm. a), bod 5) 
Žiadame novelizačné body vypustiť. 

Odôvodnenie: 
V uvedených novelizačných bodoch sa upravuje preprava alebo prevod vody za hranice štátu a jej využívanie na podnikateľské účely. V prípade, ak Európska komisia potvrdí, že obchodovanie s vodou je v rozpore s európskymi smernicami (Rámcovou smernicou o vode a smernicou o smernicou o koncesiách) alebo po získaní súhlasného stanoviska Európskej komisie ohľadom obchodovania s vodou, navrhované novelizačné zmeny upraviť nasledovne: 
- jasne definovať čo je „strategický význam pre štát a verejný záujem“ 
- právne ošetriť, aby odoberané množstvo vody na účely prepravy alebo prevodu vody boli pod priamym dohľadom štátu. Napr. do novelizačného bodu 20 ods. 11 zaviesť povinnosť používať zablokované vodomery, za obsluhu ktorého bude zodpovedať orgán štátnej vodnej správy, 
- potrebu vody a stanovenie prebytočného množstva vody stanoviť s ohľadom na všetkých užívateľov vody a klimatické zmeny, ktoré majú za následok, pokles využiteľných zásob podzemných vôd, a to zákonným postupom v rámci vypracovania plánov manažmentu povodí. Do vodného zákona preto navrhujeme zakotviť povinnosť vypracovať (ako príklad) program pre využívanie vody na účely prepravy a prevodu vodu“, ako súčasť plánov manažmentu povodí. Navrhnutý program musí byť predmetom posudzovania strategických dokumentov podľa smernice SEA (smernica 2001/42/EC Európskeho Parlamentu a Európskej Rady o posudzovaní určitých plánov a programov). 

Zároveň sa v Rámcovej smernici o vode konštatuje: „Voda nie je komerčný výrobok ako iné výrobky, ale skôr dedičstvo, ktoré treba chrániť, brániť a nakladať s ním ako takým“. Z toho usudzujeme, že voda nemôže byť predmetom obchodovania a jej využívania na podnikateľské účely. Dokazuje to aj európska petícia proti obchodovaniu s vodou pod názvom „Voda a sanitácia sú ľudské práva“, ktorú podporilo 1,5 mil. ľudí. Táto iniciatíva donútila reagovať komisára M. Barniera, ktorý vydal 21. júna 2013 prehlásenie, že voda bude vyňatá zo smernice o udeľovaní koncesií. V prípade získania súhlasného stanoviska Európskej komisie bude nevyhnutné do vodného zákona zakotviť ustanovenia, ktoré zabránia riziku nekontrolovateľného vývozu vody do zahraničia a následnej devastácie zdrojov podzemnej vody. 	Z 	A 	Na rozporovom konaní dňa 1.8.2013 sa dohodla potreba úpraviť a doplniť ustanovenia, ktoré sa týkajú prepravy a prevodu vody. Ustanovenia § 1 a 17a, § 59 a 60 sa dopracovali aj v zmysle pripomienok, ktoré boli uplatnené osobne na rozporovom konaní. 	
ZMOS 	K novelizačnému bodu 35 (§ 26 ods.5) v nadväznosti na súčasné znenie § 16 ods.6 vodného zákona 
Žiadame do návrhu zákona do §16 prevziať v plnom znení článok 4.7 Rámcovej smernice. 

Odôvodnenie: 
V súvislosti s navrhovanou zmenou ustanovenia §26 ods. 5 je nutné uviesť, že zároveň je potrebné do vodného zákona (do § 16) prevziať v plnom znení článok 4.7 Rámcovej smernice, podľa ktorého je potrebné postupovať v prípade povoľovania nových vodných stavieb. V zmysle tohto článku je potrebné upraviť aj novelizačnú zmenu v bode 35 (§ 26 ods. 5) . 

Uvedený článok 4.7 Rámcovej smernice nie je vo vodnom zákone transponovaný presne a úplne. V súčasnosti prebiehajú povoľovacie konania k výstavbe malých vodných elektrární, kde sú obce účastníkom konania. Presná transpozícia článku 4.7 Rámcovej smernice o vode je nevyhnutnou podmienkou pre postup obcí v týchto konaniach. 	Z 	A 	Na rozporovom konaní dňa 1.8.2013 sa dohodla potreba novej úpravy § 16 a 26 ods. 5 v súvislosti s transpozíciou čl. 4.7 Rámcovej smernice o vode. Ustanovenia sú doplnené a upravené. 	
ZMOS 	K novelizačnému bodu 3 (§ 2 písm. k) 
Žiadame jednoznačne právne ustanoviť, resp. definovať a vysvetliť, či táto novelizačná zmena sa bude dotýkať povinností obcí a aké nové úlohy pribudnú obciam po prijatí tejto novelizačnej zmeny. 

Odôvodnenie: 
Novelizačným bodom sa za splaškovú odpadovú vodu považuje aj odpadová voda z domácností hromadená v žumpách. Podľa doterajšieho znenia ustanovenia § 2 ods. písm. k) vodného zákona, voda hromadená v žumpách nebola splaškovou odpadovou vodou, preto vlastníci žúmp a ani žiaden orgán nemal uložené v zákone povinnosti týkajúce sa nakladania s touto odpadovou vodou. Povolenie bolo potrebné len na vodnú stavbu (žumpu), ale nie na likvidáciu (odvoz a čistenie) splaškovej odpadovej vody hromadenej v žumpách. V zákone je potrebné jednoznačne určiť povinnosti vlastníkov žúmp a určiť orgán, ktorý bude poverený kontrolou likvidácie týchto odpadových vôd. 	Z 	A 	Na rozporovom konaní dňa 1.8.2013 sa konštatovalo, že navrhovaná novelizácia nezavádza pre obce žiadne nové povinnosti iba upresňuje postupy pri nakladaní s komunálnymi odpadovými vodami v aglomeráciách a mimo nich podľa § 36. ZMOS akceptovalo toto vysvetlenie. 	
ZMOS 	K novelizačnému bodu 41 (§ 36 ods. 1 a 2) 
Žiadame ods. (1) preformulovať nasledovne: 

„ (1) Komunálne odpadové vody, ktoré vznikajú v aglomeráciách nad 2000 EO, sa musia odvádzať len verejnou kanalizáciou a pred ich vypúšťaním musia prejsť čistením, ktorým sa zabezpečia limitné hodnoty znečisťovania požadované pre jednotlivé veľkostné kategórie aglomerácií a pre splnenie environmentálnych cieľov pre recipienty. Tam, kde výstavba verejnej kanalizácie vyžaduje neprimerane vysoké náklady alebo jej vybudovaním sa nedosiahne výrazné zlepšenie životného prostredia možno použiť iné vhodné spôsoby odvádzania komunálnych odpadových vôd, ktorými sa dosiahne rovnaká úroveň ochrany vôd ako pri odvádzaní týchto vôd verejnou kanalizáciou).“ 

Ďalej žiadame doplniť nové odseky „2“ a „3“ s nasledovným znením: 

„ (2) Komunálne odpadové vody, ktoré vznikajú v aglomeráciách pod 2000 EO s vybudovanou kanalizáciou musia prejsť pred vypúšťaním primeraným čistením, ktorým sa zabezpečí, že sa splnia environmentálne ciele pre recipienty a podzemnú vodu.“. 

„ (3) Komunálne odpadové vody, ktoré vznikajú v aglomeráciách pod 2000 EO a v riedko osídlených oblastiach mimo hraníc aglomerácie môžu byť odvádzané verejnou kanalizáciou, alebo inými alternatívnymi systémami zberu a odvádzania odpadových vôd a čistené na úroveň požadovanú pre splnenie environmentálnych cieľov pre recipienty a podzemnú vodu.“. 

Odôvodnenie: 
Navrhovaná úprava ustanovení vyplynula z požiadaviek Európskej komisie vo vzťahu k odvádzaniu a čisteniu odpadových vôd. 
 	Z 	A 	Na rozporovom konaní dňa 1.8.2013 došlo k dohode o potrebe úpravy § 36.  	
Asociácia vodárenských spoločností 	NB 4 v spojení s NB 23 
je potrebné jednoznačne uviesť, ako vyzerá návrh zmeny znenia pre § 39 ods. 6, kde iná formulácia novelizácie vychádza z NB č. 4 a iná z NB č. 23 
	O 	A 	Novelizačné body sú prepracované. 	
Asociácia vodárenských spoločností 	NB 27 
Doporučujeme zrozumiteľnejšie formulovať, respektíve upraviť slovosled novelizovaných slov.  	O 	A 	§ 21 ods. 2 písm. b) je upravené. 	
Asociácia vodárenských spoločností 	NB 44 
Je potrebné opraviť chybu v navrhnutom novelizovanom znení, platné znenie zákona v danej časti neuvádza "ods. 9" ale "ods. 10" 	O 	A 	 	
Asociácia vodárenských spoločností 	NB 46 v spojení s NB 23 
Uvedené dva novelizačné body nie sú voči § 39 vnútorne konzistetné, pretože jeden mení termín "škodlivé látky a obzvlášť škodlivé látky" a druhý mení len termín "škodlivé látky" - v oboch prípadoch na rovnaký termín "znečisťujúce látky". Pre daný § 39 je nutné uviesť jednoznačné novelizované znenie. 	O 	A 	Novelizačné body sú prepracované. 	
Asociácia vodárenských spoločností 	NB 68 
Je potrebné opraviť chybu - preklep a zjednotiť odkaz na poznámku pod čiarou keďže v znení NB je dvakrát uvedený ako "61c" a raz ako "61b" 	O 	A 	 	
Asociácia vodárenských spoločností 	všeobecne k materiálu 
Žiadame do návrhu novely doplniť zmocnenie na vydanie celého zákona v Zbierke zákonov v platnom znení. 

Zdôvodnenie: 
Zákon bol od svojho vydania v roku 2004 štrnásťkrát novelizovaný (súčasná novela je pätnásta) s niekoľkými stovkami novelizačných bodov. S ohľadom na jeho široké používanie je vysoko žiaduce jeho zverejnenie v platnom plnom znení. 	Z 	N 	AVS na rozporovom konaní dňa 30.7.2013 odstúpila od zásadnej pripomienky po vysvetlení jej neakceptovania. 	
Asociácia vodárenských spoločností 	doložke vplyvov 
Žiadame doložku vplyvov prepracovať podľa skutočnosti, že navrhnuté zmeny zákona predstavujú významné vplyvy na podnikateľské prostredie a hospodárenie obyvateľstva. V oboch prípadoch pôjde o zvýšenie ekonomickej záťaže týchto skupín, čiže vplyv negatívny. 

Zdôvodnenie: 
Novela okrem iných ekonomických dopadov mení povinnosti v oblasti poplatkov, kedy znižuje hranicu povinných poplatkov pri podzemných vodách zo súčasných 15 000 m3/rok na 600 m3/rok. Pre poplatky za vypúšťanie vyčistených odpadových vôd takto znižuje hranicu spoplatnenia z 10 000 m3/rok na 600 m3/rok a naviac novela odstraňuje ekonomickú motiváciu pre vyššiu úroveň čistenia odpadových vôd. V oboch uvedených prípadoch novely to znamená, že sa dotkne výrazne vyššieho počtu subjektov, ako tomu bolo doteraz. 
 
	Z 	A 	Rozporové konanie- 30.7.2013. Doložka vybraných vplyvov je dopracovaná. 	
Asociácia vodárenských spoločností 	všeobecne k materiálu 
Používaná terminológia je síce spravidla prekladom európskych právnych noriem, avšak považujeme za potrebné upozorniť práve na často krát významovo nepresný preklad (vrátane prekladu právnych noriem ES). Napríklad význam slova prioritný (lat.) – znamená prednostný, prvý v poradí; použitie uvedeného výrazu nie je v prípade označenia škodlivých látok vhodné. Takisto znečisťujúce látky – nevhodný výraz, látky znečisťujúce vody nemusia byť škodlivé. V § 2 sa píše o prioritne nebezpečných látkach a príloha č. 1 má uvedené v názve len prioritné látky, čiže nie je jasné, že sú to nebezpečné látky. 	O 	N 	Terminológia vychádza z prekladov európskych právnych noriem. 	
Asociácia vodárenských spoločností 	§ 1 ods. 3 
V prvej vete za slovami „...dopravnými prostriedkami“ vložiť slová „cez štátnu hranicu 
z územia Slovenskej republiky...“. 

Zdôvodnenie: 
Je potrebné jasne vymedziť, že oba spôsoby manipulácie s vodou sa týkajú jej prechodu cez štátne hranice, pretože pri doslovnom výklade, by sa aj tuzemská preprava vody považovala za prepravu podľa § 17a tohto návrhu, čím by sa mohlo mimoriadne skomplikovať napríklad núdzové zásobovanie vodou obyvateľstva v prípade poruchy vodovodov, kedy dochádza k alternatívnej povinnosti vodárenských spoločností podľa zák. č. 442/2002 Z.z. zabezpečiť dodávku vody prostredníctvom prepravy vody dopravnými prostriedkami, najmä cisternami. 
Prípadne alternatívne pridať na koniec textu navrhovaného odseku vetu : „...Za prepravu vody sa nepovažuje zásobovanie obyvateľstva pitnou vodou náhradným spôsobom počas poruchy verejného vodovodu.“ 
Naviac výnimočne by pri doslovnom výklade mohol byť tento uplatnený pri takomto zásobovaní v prihraničných lokalitách, kde by sa na núdzové zásobovanie použila cesta už mimo územia republiky. 	Z 	A 	Rozporové monanie- 30.7.2013. Ustanovenie § 1 ods. 3 je upravené. 	
Asociácia vodárenských spoločností 	§ 2 písmeno ao) 
Nemáme normy kvality (normy sú nezáväzné technické predpisy) – i keď sú tak pomenované v prílohe 1a - ale mali by to byť limity. Prahová hodnota má odborný význam a tou je „limit detekcie„ lebo má rozmer. 	O 	N 	Terminológia vychádza z európskych právnych noriem. 	
Asociácia vodárenských spoločností 	§ 4c odsek 8 
Chemický stav nie je vyjadrením miery ovplyvnenia kvality vôd znečisťujúcimi látkami – veď voda má svoj žiaduci chemizmus – navrhujeme nové znenie prvej vety : Znečisťujúce látky môžu ovplyvniť prirodzený chemický stav podzemných vôd. 

Zdôvodnenie: 
Terminologická pripomienka vecného významu. 	O 	N 	Ide o transpozíciu smernice o ochrane podzemných vô pred znečistením a zhoršením kvality. 	
Asociácia vodárenských spoločností 	§ 6 ods. 5 
Je nutné zadefinovať význam spojenia „jeden vodný zdroj“, aby sa predišlo neistote pri znižovaní technickej hranice oznamovania údajov (a spoplatňovania). 
Východiskom môže byť napríklad český vodný zákon: „Jedním vodním zdrojem podzemní vody se pro účely poplatků rozumí podzemní vody nacházejíci se ve stejnem dílčím povodí, které je specifikováno číslem hydrologického pořadí, a ve stejném hydrogeologickém rajonu. 

Zdôvodnenie: 
V našom zákone sa chápe jeden vodný zdroj ako jednoduché vodné zariadenie – viď § 18, ods. 3. Vo všeobecnosti sa takýto stav, ktorý je v zákone popisovaný vyskytuje zriedkavo. Vo väčšine prípadov v jednoduchých vodných zariadeniach – domových studniach sa podzemná voda čerpá elektrickými čerpadlami a takýto stav predkladaná novela zákona neposudzuje. Povolenie na osobitné užívanie vôd je potrebné ak nejde o užívanie vôd podľa § 16-20. To znamená, že ak sa voda čerpá iným spôsobom ako ručne, mala by podliehať povoleniu na osobité užívanie vôd. Ak by sa jeden zdroj podzemnej vody charakterizoval ako podzemné vody v rovnakom dielčom povodí, ktoré je špecifikované hydrogeologickým poradím v rovnakom hydrogeologickom rajóne, množstvo odobratej vody v takto stanovenom vodnom zdroji by určite prekročilo stanovenú hranicu nie len v navrhovanom množstve 6000 m3/rok, ale aj v súčasnosti platnom limite 15 000 m3/rok. 	Z 	A 	Rozporové konanie - 30.7.2013. Pojem "vodný zdroj" je zadefinovaný. 	
Asociácia vodárenských spoločností 	§ 17a v spojitosti s § 1 ods. 3 
Žiadame jednoznačne vymedziť v paragrafovom znení tejto časti, že ide o prepravu vody medzištátnu a nie prepravu vody systémom diaľkovodov v rámci ich existujúcich vnútroštátnych sietí. § 1 ods. 3 používa slovo „najmä“, čo nie je dostatočne vymedzujúce. 

Zdôvodnenie: 
Použitie ustanovenia novo navrhnutého § 17a na vnútroštátny systém diaľkovodov by rozvrátilo celú štruktúru ich súčasnej organizácie s následnými značnými ekonomickými dopadmi. 	Z 	A 	Rozporové konanie- 30.7.2013. Slovo "najmä" je vypustené. 	
Asociácia vodárenských spoločností 	§ 17a ods. 11 a 14 
V odseku 11 žiadame doplniť písmeno, ktoré bude riešiť ochranu vodného zdroja, z ktorého sa bude voda odoberať, ako po kvalitatívnej, tak po kvantitatívnej stránke. Doplnenie môže byť riešené napríklad vnútorným odkazom. 
V odseku 14 pred slová „40 %“ doplniť slovo „najmenej“ 
V odseku 14 uviesť kto a ako bude kontrolovať predajnú cenu vody. 

Zdôvodnenie: 
Ochrana národného bohatstva – vodných zásob. 	Z 	A 	Rozporové konanaie - 30.7.2013. Ustanovenie § 17a ods. 11 je doplnené ďalším písmenom v znení " povinnosť zabezpečovať ochranu vodného zdroja". Odsek 14 je dopracovaný podľa dohody s Ministerstvom financií Slovenskej republiky. 	
Asociácia vodárenských spoločností 	§ 18 ods. 3 
Na koniec odseku doplniť vetu: „Domové studne a pramenné záchyty podliehajú evidencii, ktorú vedie miestne príslušná obec.“ 

Zdôvodnenie: 
V dnešnej dobe sa pitná voda stáva vo svete strategickou surovinou. Aj u nás klimatické zmeny prinášajú extrémne podmienky, ktoré znamenajú znižovanie výdatnosti vodných zdrojov. Je preto dôležité z hľadiska vodohospodárskej evidencie mať prehľad o odberoch podzemnej vody v určitej vodohospodárskej lokalite, čo môže mať vplyv aj na plynulé zásobovanie pitnou vodou z verejných vodovodov, ako i možnosti využitia pre tzv. núdzové zásobovanie. 	Z 	A 	Na rozporovom konaní dňa 8.8.2013 sa vysvetlilo, že táto problematika je upravená. 	
Asociácia vodárenských spoločností 	§ 21 ods. 4 
Vetu: „Povolenie na odber povrchových a podzemných vôd možno vydať najviac na 10 rokov“. žiadame vypustiť bez náhrady. 

Zdôvodnenie: 
Stanovením povolenia na odber povrchových a podzemných vôd na dobu určitú bude pre vodárenské spoločnosti časovo nezvládnuteľné vypracovanie správ na prehodnotenie využiteľných množstiev, ktoré povinnou súčasťou žiadostí a ktoré schvaľuje ministerstvo a následne opätovné riešenie žiadostí o povolenie na odber u príslušného orgánu štátnej vodnej správy, pri množstve veľkokapacitných, ako aj lokálnych vodárenských zdrojov v správe a prevádzke jednotlivých vodárenských spoločností. Pokiaľ nedošlo k zmene podmienok, za ktorých bolo povolenie vydané, je toto opatrenie neodôvodnené. V prípade zmeny podmienok ostáva plne zachovaná možnosť zmeny povolenia. 	Z 	N 	AVS na rozporovom konaní na úrovni štátneho tajomníka dňa 8.8.2013 po odôvodnení neakceptácie pripomienky zo strany MŽP SR netrvá na pripomienke. 	
Asociácia vodárenských spoločností 	§ 26 ods. 8 
V odseku zrušiť bez náhrady slová „mimo zastavaného územia obce“ a na koniec odseku doplniť vetu: „Povinnosti vlastníka pozemku sú vecným bremenom podľa osobitných predpisov. xxx)“ 
s odkazom pod čiarou xxx) na § 151n Občianskeho zákonníka 

alternatívne znenie celého odseku: 
„8) Vodovodné a kanalizačné rady, ktoré sú vodohospodárskymi líniovými stavbami a ich výstavba je vo verejnom záujme, možno zriaďovať a prevádzkovať na cudzích nehnuteľnostiach v rozsahu vyplývajúcom z povolenia na vodohospodárske dielo.“ 

Zdôvodnenie: 
Z aplikačnej praxe sú známe problémy s uplatňovaním výkladu tejto časti zákona aj keď má oporu v § 3 ods. 1 zákona č. 442/2002 Z.z. o verejných vodovodoch a verejných kanalizáciách v platnom znení, ktorý uvádza: „Verejné vodovody a verejné kanalizácie sa zriaďujú a prevádzkujú vo verejnom záujme...“. Navrhnutou úpravou sa jednoznačne potvrdí stav zhodný s inou právnou normou rovnakej úrovne a odstránia možnosti rozdielnych interpretácií. Zmenou sa tiež dosiahne urýchlenie procesu povoľovania výstavby verejných vodovodov a verejných kanalizácii ako líniových stavieb. 	Z 	N 	AVS na rozporovom konaní dňa 30.7.2013 odstúpila od zásadnej pripomienky po vysvetlení dôvodov neakceptácie pripomienky. 	
Asociácia vodárenských spoločností 	§ 26 ods. 8 
Vetu upraviť nasledovne: „Pri povoľovaní výstavby vodovodného potrubia verejného vodovodu alebo stokovej siete verejnej kanalizácie mimo zastavaného územia obce orgán štátnej vodnej správy určí...“ 

Zdôvodnenie: 
Zosúladenie so zákonom 442/2002 Z.z. ktorý uvádza „určenie“. 	Z 	N 	AVS na rozporovom konaní dňa 30.7.2013 odstúpila od zásadnej pripomienky po vysvetlení dôvodov neakceptácie pripomienky. 	
Asociácia vodárenských spoločností 	§ 26 ods. 8 
Alternatívne riešenie predošlých zmien je možné aj nasledovnou úpravou odseku na znenie: „(8) Pri povoľovaní výstavby vodovodného potrubia verejného vodovodu alebo stokovej siete verejnej kanalizácie mimo zastavaného územia obce orgán štátnej vodnej správy rozhodne o podmienkach, za akých ich možno uskutočniť a prevádzkovať na cudzom pozemku; oprávnenia stavebníka na uskutočnenie vodnej stavby vznikajú nadobudnutím právoplatnosti takéhoto rozhodnutia. Povinnosti zodpovedajúce oprávneniam podľa odseku 8 sú vecnými bremenami spojenými s vlastníctvom nehnuteľnosti. Návrh na vykonanie záznamu do katastra nehnuteľností je oprávnený podať stavebník, ktorému bolo vydané povolenie na uskutočnenie stavby alebo zariadenia. Ak je vlastník nehnuteľnosti obmedzený pri obvyklom užívaní nehnuteľnosti, má nárok na primeranú jednorazovú náhradu. Náhrada sa poskytne za výmeru, v ktorej je vlastník obmedzený pri užívaní nehnuteľnosti v dôsledku uplatnenia zákonného vecného bremena. Nárok na primeranú jednorazovú náhradu za nútené obmedzenie užívania možno uplatniť u stavebníka do šiestich mesiacov odo dňa keď sa o tom poškodený dozvedel, najneskôr však do jedného roka od vzniku núteného obmedzenia užívania nehnuteľnosti, inak právo poškodeného na náhradu jednorazovej náhrady za obmedzeniu užívania nehnuteľnosti zanikne. Ak sa stavebník a vlastník nehnuteľnosti nedohodnú inak, náhrada sa určí znaleckým posudkom. Náklady na vyhotovenie znaleckého posudku hradí stavebník. 
Práva zodpovedajúce vecným bremenám patria stavebníkovi, vlastníkovi a prevádzkovateľovi verejného vodovodu a verejnej kanalizácie. Ak dôjde k zmene vlastníka verejného vodovodu a verejnej kanalizácie a k zmene prevádzkovateľa, práva zodpovedajúce vecným bremenám prechádzajú na nového v vlastníka a prevádzkovateľa." 

Zdôvodnenie: 

Vodovodné potrubie verejného vodovodu a stoková sieť verejnej kanalizácie, patria spolu s vedeniami elektronickej komunikačnej siete, elektrickými vedeniami a plynovodmi, ako inžinierske stavby, medzi technické vybavenie územia. 
Práva a povinnosti fyzických a právnických osôb pri výkone činností súvisiacich so zriaďovaním a prevádzkovaním tejto verejnej rozvodnej siete, upravujú cit. osobitné predpisy. Uvedené osobitné predpisy odlišne upravujú podmienky, za ktorých je možné uskutočňovať výstavbu vedení elektronickej komunikačnej siete, rozvodov elektriny, plynu a sietí verejných vodovodov a verejných kanalizácií. 
Stavebníci vedení elektronickej komunikačnej siete budovanej vo verejnom záujme, bez ohľadu na to, či ju umiestňujú v pozemkoch nachádzajúcich sa v zastavanom alebo v nezastavanom území obcí, nepreukazujú vzťah k pozemkom. Stavebníci rozvodov plynu a stavebníci elektrických vedení podľa energetického zákona nepreukazujú vlastnícky ani iný vzťah k pozemkom mimo zastavaného územia obce, na ktorých uskutočňujú stavbu. Podmienky uskutočnenia stavby a ich prevádzky určí stavebný úrad v stavebnom povolení. 
Na rozdiel od osobitných predpisov upravujúcich práva a povinnosti správcov týchto rozvodných sietí pri ich výstavbe a prevádzkovaní, podľa vodného zákona, právnické osoby, ktoré zriaďujú verejné vodovody a verejné kanalizácie a osoby oprávnené na prevádzkovanie verejných vodovodov a verejnej kanalizácie, nemajú takúto prioritu. Ich stavebníci sú povinní v zmysle § 58 ods. 2 v spojení s § 139 ods. 1) zákona č. 50/1976 Zb. o územnom plánovaní a stavebnom poriadku (stavebný zákon) v znení neskorších predpisov preukazovať vlastnícke alebo iné právo k pozemkom a zastavanom aj mimo zastavaného územia obce. Orgán štátnej stavebnej správy ako špeciálny stavebný úrad, má len zákonnú možnosť vydať stavebné povolenie bez súhlasu vlastníkov pozemkov dotknutých stavbou mimo zastavaného územia obce a určiť podmienky pre prevádzkovanie stavby. Takéto nerovnaké postavenie subjektov zabezpečujúcich výstavbu a prevádzkovanie verejnej rozvodnej siete, možno považovať za diskrimináciu právnických osôb zabezpečujúcich zásobovanie obyvateľstva, priemyslu, poľnohospodárstva a ďalších spotrebiteľov pitnou vodou a odvádzanie i a čistenie odpadových vôd vypúšťaných do verejnej kanalizácie a následne do vodných tokov. Na základe uvedených skutočností navrhujeme zmenou vodného zákona odstrániť tieto diskriminačné ustanovenia a určiť rovnaké práva a povinnosti stavebníkov zabezpečujúcich výstavbu týchto rozvodov budovaných vo verejnom záujme. 	Z 	ČA 	Na rozporovom konaní na úrovni štátneho tajomníka dňa 8.8.2013 sa dohodlo, že riešenie tejto pripomienky ostáva v tomto čase otvorené. 	
Asociácia vodárenských spoločností 	§ 26 ods. 9 
Na konci odseku doplniť vetu: „Nárok na primeranú jednorazovú náhradu za nútené obmedzenie užívania nehnuteľnosti podľa § 26 ods. 8 nemožno priznať, ak lehota na uplatnenie nároku na primeranú jednorazovú náhradu za nútené obmedzenie užívania nehnuteľnosti podľa doterajších predpisov uplynula.“ 

Zdôvodnenie: 
v dôvodovej správe novely je pre zmenu tejto časti zákona zdôvodnenie že ide o legislatívno-technickú úpravu nesprávneho vnútorného odkazu. S jeho úpravou môžu vznikať nesprávne interpretácie vedúce ku zbytočným sporom, ktorým nami navrhnuté znenie predíde. 	Z 	ČA 	Na rozporovom konaní na úrovni štátneho tajomníka dňa 8.8.2013 sa dohodlo, že riešenie tejto pripomienky ostáva v tomto čase otvorené. 	
Asociácia vodárenských spoločností 	§ 30 ods. 2 a ods. 3 
V ods. 2 za slová „podmienky na výskyt“ doplniť slová „a kvalitu“ a v ods. 3 zmeniť slová „vykonať opatrenia“ na slová „vykonať individuálne opatrenia“. 

Zdôvodnenie: 
Súčasné znenie nepostihuje dostatočne požiadavku na zachovanie kvality vody v území. Pokiaľ nebude pomocou správneho obhospodarovania zachovaná potrebná kvalita vôd, udržanie aj ich prípadného výskytu môže byť bezpredmetné. Obzvlášť dôležité to je v prípade zdrojov pitnej vody, kedy nedodržaním kvality sa zdroj, hoci aj s dostatočnou kapacitou (výskytom vôd), ale napríklad nadlimitnými obsahmi dusičnanov, pesticídov, prípadne iných látok stane nevyužiteľný. Z rovnakého dôvodu doplňujeme aj „individuálne opatrenia“. 	Z 	ČA 	Rozporové konanie - 30.7.2013. Ustanovenia § 30 ods. 2 a 3 sú upravené. 	
Asociácia vodárenských spoločností 	§ 30 ods. 2 a ods. 3 
V odseku 2 za slovom „...nájomca“ vypustiť bez náhrady zátvorku so slovami „(ďalej len vlastník)“. 
V odseku 3 za slovom „...vlastníkom“ vložiť slová „správcom alebo nájomcom...“ 

Zdôvodnenie: 
Odstránil by sa stav, ktorý nesprávnym výkladom tejto legislatívnej skratky v spojení s § 32 ods. 6 zákona viedol k začatiu súdnych sporov nájomcov o zaplatenie majetkovej ujmy. 
Dosiahol by sa tým stav, ktorým by sa aj bez použitia legislatívnej skratky z odseku 2 donútili užívatelia pozemkov k plneniu opatrení na ochranu podzemných vôd. 	Z 	A 	Rozporové konanie - 30.7.2013. Ustanovenia § 30 ods. 2 a 3 sú upravené.  	
Asociácia vodárenských spoločností 	§ 31, ods. 4 
žiadame doplniť ďalšie písmeno v znení: „i) budovať a prevádzkovať stavby, ktoré si vyžadujú počas výstavby alebo prevádzky špeciálne ošetrovanie porastov látkami uvedenými v zozname Prílohy č.1“ 

Zdôvodnenie: 
Zabezpečenie potrebnej úrovne ochrany vôd v zvlášť dôležitých územiach chránených vodohospodárskych oblastí. 	Z 	ČA 	Rozporové konanie - 30.7.2013. Ustanovenie § 31 ods. 4 písm. i) je upravené. 	
Asociácia vodárenských spoločností 	§ 32 ods. 4 a ods. 9 
Na koniec poslednej vety odseku 4. doplniť slová „I. stupňa“. 
Poslednú vetu odseku 9 použiť v znení: „Pri zmene hraníc ochranných pásiem I. stupňa subjekty uvedené v odseku 4 prikladajú k žiadosti geometrický plán ochranného pásma vodárenského zdroja.“ 

Zdôvodnenie: 
Ochranné pásma 2. stupňa sú územne často veľmi rozsiahle a vyhotovenie ich geometrických plánov nemá prakticky žiadne vecné opodstatnenie. Naviac predstavuje dodatočnú finančnú záťaž, ktorá sa ako novo uložená zákonná povinnosť premietne do zvýšenia ceny vodného s následnými sociálnymi dopadmi na obyvateľov. 	Z 	A 	Rozporové konanie - 30.7.2013. Ustanovenia § 32 ods. 4 a 9 sú upravené. 	
Asociácia vodárenských spoločností 	§ 32 ods. 4  
V poslednej vete vypustiť slovo „podrobného“ bez náhrady. 
Dávame na zváženie ponechať súčasný stav s použitím výrazu "odborný hydrogeologický posudok". Záverečná správa z hydrogeologického prieskumu, ktorý nemusí byť podrobný, je podkladový materiál. 

Zdôvodnenie: 
Pri malých lokálnych zdrojoch (pre obce), alebo doplňujúcich vodárenských zdrojoch na už existujúcich vodárenských lokalitách, by bolo riešenie podrobného hydrogeologického prieskumu zdĺhavé a hlavne neopodstatnené a mohlo by to skomplikovať uvedenie vodárenského zdroja do prevádzky. 	Z 	N 	AVS na rozporovom konaní dňa 30.7.2013 odstúpilo o zásadnej pripomienky po vysvetlení dôvodov neakceptácie pripomienky. 	
Asociácia vodárenských spoločností 	§ 32 ods. 6 
Pred poslednú vetu odseku vložiť vetu v tomto znení: „Osobe zaviazanej na náhradu majetkovej ujmy vlastníkovi, nahradí už vyplatenú výšku náhrady ten, v koho prospech sa ochranné pásma vodného zdroja vyhlásili“. 

Zdôvodnenie: 
Spravodlivo by sa usporiadali vzťahy s vlastníkmi pozemkov, nakoľko ochranné pásma vyhlasoval štát, podľa ústavy podzemné vody vlastní a predáva, deklaruje verejný záujem na zdraví obyvateľstva a pristúpil k medzinárodným dokumentom, ktoré čoraz viac sprísňujú tento režim. 

Alternatívne znenie celého odseku 
Za preukázané obmedzenie obhospodarovania poľnohospodárskych a lesných pozemkov v ochranných pásmach II. a III. stupňa vodárenských zdrojov nad rámec zákona xxx) /alebo ...nad zákonom stanovený rozsah xxx)/ individuálne určené rozhodnutím správneho orgánu, patrí vlastníkovi pozemkov náhrada majetkovej ujmy v primeranom a preukázateľnom rozsahu, ktorú je povinný poskytnúť na jeho žiadosť 45a) ten, kto odoberá vodu, alebo ten, kto žiada o povolenie na odber vody z vodárenského zdroja; pri vodárenskej nádrži vlastník alebo stavebník vodnej stavby slúžiacej na vzdúvanie vody vo vodárenskej nádrži. Ak sa ochranné pásmo vyhlási vo verejnom záujme, majetkovú ujmu poskytuje štát. 46a) Majetkovú ujmu možno uhradiť na základe dohody o určení výšky za ročné, prípadne dlhšie obdobie alebo dohody o jednorazovej náhrade. Ak sa nedosiahne dohoda, výška majetkovej ujmy sa určí na základe znaleckého posudku podľa osobitného predpisu. 46) Pozemky v ochrannom pásme I. stupňa možno vo verejnom záujme vyvlastniť. 37) 

doplniť odkaz pod čiarou xxx) napríklad: Smernica EÚ č. 2006/118/ES o ochrane podzemných vôd pred znečistením a zhoršením kvality, Smernica rady č. 91/676/EHS z 12.1.1991 o ochrane vôd pred znečistením dusičnanmi z poľnohospodárskych zdrojov, Smernica rady č. 80/68/EHS zo 17.12.1979 o ochrane podzemných vôd pred znečistením niektorým nebezpečnými látkami, zákon č. 136/2000 Z.z. o hnojivách 

Zdôvodnenie: 
Úprava je navrhnutá z poznatkov aplikačnej praxe. Vychádza z toho, že v prípade pozemkov nejde o bežné užívanie ale o podnikateľskú činnosť a zosúlaďuje znenie s navrhnutou úpravou v § 30. 
Podľa Čl.4 Ústavy SR: „Nerastné bohatstvo, jaskyne, podzemné vody, prírodné liečivé zdroje a vodné toky sú vo vlastníctve Slovenskej republiky. 
Podľa § 3 ods. 1 zákona č. 442/2002 Z.z. v platnom znení: „Verejné vodovody a verejné kanalizácie sa zriaďujú a prevádzkujú vo verejnom záujme najmä na účely hromadného zásobovania obyvateľov pitnou vodou a hromadného odvádzania odpadových vôd zo sídelných útvarov. Voda vo verejnom vodovode musí spĺňať požiadavky na kvalitu pitnej vody, ak orgán verejného zdravotníctva nerozhodne inak.“ 	Z 	A 	Rozporové konanie - 30.7.2013. Ustanovenie odseku 6 je upravené vložením ďalšej vety.  	
Asociácia vodárenských spoločností 	§ 32 ods. 10 
Slová „...ako aj inak ich prevádzať na tretie subjekty.“ upraviť na znenie „...ako aj inak ich scudzovať a prevádzať na tretie subjekty.“ 

Zdôvodnenie: 
Jednoznačnejšia legislatívno - formulačná úprava už platného významu a zmyslu odseku. 	O 	N 	Ustanovenie sa neupravuje. 	
Asociácia vodárenských spoločností 	§ 32 ods. 6, 8 a 10 
Alternatívne riešenie k predošlým pripomienkam je nasledujúce: 
Vypustiť ustanovenie § 32 ods. 6) okrem poslednej vety, ktorú odporúčame ponechať v platnosti. 
V nadväznosti na cit. úpravu ods. 6), odporúčame upraviť odsek 8) nasledovne: 
V sporoch o náhradu majetkovej ujmy o znášaní nákladov spojených s technickými úpravami rozhoduje súd. 
Odsek 10) úplne zrušiť bez náhrady. 

Zdôvodnenie: 
Uvedenou zmenou sa vypúšťa z vodného zákona ustanovenie upravujúce náhradu majetkovej ujmy za obmedzenie užívania pozemkov v ochranných pásmach vodárenských zdrojov. 
Vodný zákon, ktorý nadobudol účinnosť od 1. júla 2004, upravuje právo vlastníkov pozemkov na náhradu majetkovej ujmy za preukázané obmedzenie užívania pozemkov v ochranných pásmach vodárenských zdrojov v primeranom a preukázateľnom rozsahu, ktorú je povinný poskytnúť na jeho žiadosť ten, kto odoberá vodu, alebo ten kto žiada o povolenie na odber vody z vodárenského zdroja. Ochranné pásma vodárenských zdrojov a to ochranné pásmo I. stupňa, ochranné pásmo II. stupňa, prípadne ochranné pásmo III. stupňa na ochranu výdatnosti, kvality a zdravotnej bezchybnosti vody vodárenských zdrojov určí orgán štátnej vodnej správy na základe posudku orgánu na ochranu zdravia rozhodnutím, ktorým určí ich hranice a spôsob ochrany, najmä zákazy alebo obmedzenia činností poškodzujúcich alebo ohrozujúcich množstvo a kvalitu vody, ako aj technické úpravy v nich podľa § 32 vodného zákona. Ak podmienky na území ochranného pásma I. stupňa zabezpečujú v dostatočnej miere ochranu výdatnosti, kvality a zdravotnej bezchybnosti vodárenského zdroja, ďalšie stupne ochranných pásiem sa neurčujú. 
Výška majetkovej ujmy sa určí dohodou, ak sa dohoda nedosiahne, určí sa na základe znaleckého posudku podľa osobitného predpisu, ktorým je Nariadenie vlády Slovenskej republiky č. 438/2005 Z.z o podrobnostiach obsahu žiadosti o úhradu náhrady za obmedzenie bežného obhospodarovania pozemku a o spôsobe výpočtu náhrady. 
Pred prijatím európskej legislatívy boli ochranné pásma vodárenských zdrojov a chránené vodohospodárske oblasti hlavnými nástrojmi ochrany podzemných a povrchových vôd. Ochranné pásma boli určované v čo najväčšom rozsahu v záujme ochrany nielen samotných vodárenských zdrojov, ale najmä využiteľných zásob podzemných a povrchových vôd. 
Európska legislatíva v oblasti vôd, základom ktorej je Rámcová smernica o vode transponovaná do zákona č. 364/2004 Z.z. o vodách, priniesla nové princípy vodnej politiky. Základným princípom legislatívy je integrované riadenie vodárenských zdrojov a princíp „znečisťovateľ platí“. Ochrana vôd sa tak stáva povinnosťou všetkých subjektov, ktoré sa svojou činnosťou podieľajú na znečisťovaní alebo zhoršovaní stavu vôd. Zavedené boli nové inštitúty územnej ochrany a to zraniteľné oblasti, citlivé oblasti, Kódex správnej poľnohospodárskej praxe, Program poľnohospodárskych činností, ktoré znamenajú zákonné obmedzenia niektorých činností najmä v poľnohospodárstve a priemysle. 
Podľa požiadaviek tejto Smernice, všetci významní znečisťovatelia, nevynímajúc užívateľov poľnohospodárskych pozemkov, musia vyhodnotiť dopad svojej činnosti na stav vôd a v prípade zisteného zhoršenia stavu vôd sú povinní realizovať opatrenia na dosiahnutie dobrého stavu vôd a to prostredníctvom právne záväzného programu opatrení, ktorý mal byť vypracovaný pre celé územie Slovenskej republiky do 22.12.2008 ako súčasť plánov manažmentu povodí. Všetky opatrenia mali byť zavedené do praxe do 22.12.2012. 
Smernica určuje povinnosti prevádzkovateľov vodárenských zdrojov na zabezpečenie ochrany povrchových vôd, podzemných vôd a chránených území, ktoré sa musia dostať do súladu so všetkými normami a cieľmi uvedenými v právnych predpisoch európskeho spoločenstva. Členské štáty a prevádzkovatelia vodárenských zdrojov majú povinnosť určiť všetky vodné útvary na odber vody určenej na ľudskú potrebu, monitorovať parametre vodných útvarov, zabezpečiť nevyhnutnú ochranu vyčlenených vodárenských útvarov, určiť povinnosti štátu, znečisťovateľov a prevádzkovateľov vodárenských zdrojov, s cieľom vylúčiť zhoršenie ich kvality. Smernica nezakotvuje povinnosť členských štátov zriadiť ochranné pásma pre tieto vodné útvary, ale dáva im ju iba ako možnosť. 
Európska legislatíva, ktorú Slovenská republika preberá do svojho právneho poriadku, vychádza zo zásady, že zákon prenáša časť zákonných povinností na znečisťovateľov a ohrozovateľov povrchových a podzemných vôd a títo sú povinní dodržiavať zákonné obmedzenia niektorých činností, vyhodnotiť dopad svojej činnosti na stav vôd, realizovať opatrenia na dosiahnutie ich dobrého stavu a platiť za prípadné ohrozenie a znečistenie vôd. 
Prevádzkovateľ je povinný zabezpečiť technické opatrenia na nevyhnutnú ochranu vôd, určiť všetky vodné zdroje využívané na odber vody, zabezpečiť realizáciu opatrení uvedených v rozhodnutiach orgánu štátnej vodnej správy do decembra 2015 a monitorovať kvalitatívne a kvantitatívne parametre vodných útvarov. 
Podľa čl. 4 Ústavy SR vodné toky a podzemné vody sú vo vlastníctve Slovenskej republiky. Ten, kto odoberá povrchovú vodu a podzemnú vodu v množstve nad 15 000 m3 je povinný podľa § 78 a 79 vodného zákona platiť správcovi vodných tokov poplatky za odber takýchto vôd, ktoré sú príjmom štátneho rozpočtu. Prevádzkovateľ je oprávnený fakturovať konečnému spotrebiteľovi za dodanú vodu cenu vody, ktorá je určená podľa zákona č. 18/1996 Z.z. o cenách a sú v nej zahrnuté oprávnené náklady na výrobu a dodávku vody. Ak by prevádzkovateľ verejného vodovodu a zároveň aj odberateľ vody z vodárenského zdroja platil vlastníkovi pozemkov nachádzajúcich sa v jeho ochrannom pásme II. a III. stupňa náhradu majetkovej ujmy, vlastník pozemkov by dostal bezdôvodne náhradu za to, že pri svojej činnosti rešpektuje zákony a nariadenia prijaté na ochranu podzemných a povrchových vôd, čo je jeho povinnosťou. O takto vyplatené náhrady vlastníkom pozemkov by sa zvýšila cena vody na ťarchu konečného spotrebiteľa. 
Za posledných päť rokov, sú proti vodárenským spoločnostiam odoberajúcim vodu z vodných zdrojov, ktoré sú chránené zriadenými ochrannými pásmami, vedené súdne spory, v ktorých nájomcovia pozemkov v ochranných pásmach, zneužijúc cit. ustanovenie vodného zákona, si uplatnili náhrady za majetkové ujmy, ktoré im mali vzniknúť nariadením obmedzujúcich opatrení pri obhospodarovaní pozemkov v nich. Vznik ani rozsah majetkovej ujmy nepreukázali, tieto tzv. pohľadávky postúpili na tretie osoby, ktoré sa snažia, aby súdy za nich preukazovali existenciu a výšku ujmy, znaleckými posudkami. 
Novelou vodného zákona č. 134/2010 Z.z. bolo s účinnosťou od 1.7.2010 zamedzené postupovať alebo inak prevádzať pohľadávky z titulu vzniku majetkovej ujmy na tretie osoby. Odvtedy nebola podaná žaloba na uplatnenie majetkovej ujmy z titulu obmedzenia obhospodarovania pozemkov v ochranných pásmach vodárenských zdrojov. 
Navrhovaná zmena vodného zákona odôvodnene zruší náhrady za obmedzenie užívania pozemkov v ochranných pásmach vodárenských zdrojov. 	Z 	ČA 	Rozporové konanie- 30.7.2013. Odseky 8 a 10 ostávajú v platnom znení a odsek 6 sa upravil. 	
Asociácia vodárenských spoločností 	§ 36 ods. 1) 
Žiadame doplniť konkretizáciu „neprimerane vysokých nákladov“. Spresnenie je možné vykonať zmocňovacím ustanovením na nižší právny predpis, alebo priamo uvedením v zákone. Najjednoduchšie je uviesť finančný náklad na 1 obyvateľa, prípadne ho previazať na úroveň inflácie alebo minimálnej mzdy. 

Zdôvodnenie: Tento odstavec je často využívaný pri legalizácii resp. umožňuje výstavbu domových ČOV aj v oblastiach, kde je vybudovaná verejná kanalizácia, alebo jej výstavba je jednoznačne výhodnejšia. 	Z 	N 	AVS na rozporovom konaní dňa 30.7.2013 odstúpila o zásadnej pripomienky po vysvetlení dôvodov neakceptácie pripomienky. 	
Asociácia vodárenských spoločností 	§ 36 ods. 9 
V znení písmen upraviť znenie písmena nasledovne „b) opráv, rekonštrukcie a intenzifikácie čistiarne odpadových vôd, stokovej siete alebo jej objektov,“ 

Zdôvodnenie: 
jedná sa o doplnenie vecného významu pri zachovaní zámeru tejto časti úpravy. V súčasnej dobe vodárenské spoločnosti musia rekonštruovať a intenzifikovať svoje ČOV v zmysle platných legislatívnych noriem EÚ a SR bez prerušenia prevádzky, čo vyžaduje zvýšené nároky na zabezpečenie technologického procesu čistenia OV a vo väčšine prípadov je to spojené s krátkodobým zhoršením kvality čistenia OV. Cieľom každej rekonštrukcie a intenzifikácie ČOV je však výrazné zlepšenie kvality vypúšťaných OV dlhodobo a tým aj životného prostredia. Z toho dôvodu považujeme za potrebné, aby mal orgán štátnej vodnej správy túto možnosť povolenia danú zákonom. Ako technická, tak právna terminológia pritom rozlišuje výraz oprava – rekonštrukcia – intenzifikácia. 	Z 	A 	Rozporové konanie - 30.7.2013. Ustanovenie § 36 ods. 9 písm. b) je upravené. 	
Asociácia vodárenských spoločností 	§ 36 ods. 10 
Zmeniť slová „počas trvania prívalových dažďov“ na tvar „počas trvania prívalových dažďov s intenzitou zrážok vyššou ako 23,1 mm/h“ 
Zdôvodnenie: 
Aplikačná prax preukázala, že hodnotenie prívalového dažďa je predmetom sporov a rôznych interpretácií. Doplnenie presnej hodnoty, ktorá vychádza z štandardných meteorologických definícií pomôže predísť sporom a rôznym interpretáciám. 	Z 	A 	Rozporové konanie- 30.7.2013. Ustanovenie § 36 ods. 10 sa doplnilo o definíciu pojmu "prívalový dážď". 	
Asociácia vodárenských spoločností 	§ 38 ods. 1 
Na koniec vety žiadame doplniť čiarku a slová: „ktoré vydá len so súhlasom vlastníka a prevádzkovateľa príslušnej verejnej kanalizácie.“ 

Zdôvodnenie: 
Povolenie orgánu ŠVS na vypúšťanie priemyselných odpadových vôd do VK je trojstranný vzťah, kde nie je možné opomenúť vyjadrenie jedného z kľúčových účastníkov – vlastníka a prevádzkovateľa verejnej kanalizácie. 	Z 	N 	AVS na rozporovom konaní dňa 30.7.2013 odstúpila od zásadnej pripomienky po vysvetlení dôvodov neakceptácie pripomienky. 	
Asociácia vodárenských spoločností 	§ 40 ods. 1 a ods. 2 
Žiadame zaviesť definíciu pojmu „významné riziko“ v odseku 1 buď v tejto časti zákona, alebo v § 2. 
Obdobne je nutné definovať opatrenia pre „významnú redukciu“ v odseku 2. 

Zdôvodnenie: 
požadované „potrebné opatrenia“ môžu byť ekonomicky vysoko nákladné. Preto je nutné pre definíciu skutočnosti ich vyžadovania zaviesť jasné pravidlá. Riešenie je možné napríklad určením orgánu, ktorý definuje „významné riziko“, „významnú redukciu“ alebo vecným určením pojmu „významné riziko“, významná redukcia“. 	Z 	N 	AVS na rozporovom konaní dňa 30.7.2013 odstúpila od zásadnej pripomienky po vysvetlení dôvodov neakceptácie pripomienky. 	
Asociácia vodárenských spoločností 	§ 53 
Upraviť prvé slová na znenie: „Vlastník vodnej stavby uvedenej podľa § 52 ods.1 písm. a), b), c), g), h), i) je povinný:“ 

Zdôvodnenie: 
§ 53 bol historicky určený pre vodné stavby charakteru „veľkej vody“, čo ostalo zachované dodnes. Rieši udržiavanie vodných ciest, plavebné značky, technicko-bezpečnostný dohľad, odstraňovanie naplavených predmetov a ľadu, migráciu rýb... Je nezmyselné, aby sa tento § vzťahoval aj na siete a objekty verejných vodovodov a verejných kanalizácií (studne, potrubia, prípojky...). Explicitným určením ktorých vodných stavieb v zmysle § 52 sa táto časť zákona týka sa jeho účel spresní. 	Z 	A 	Rozporové konananie - 30.7.2013. Vnútorný odkaz na § 52 ods.1 písm. a) až c) a g) až i) je doplnený. 	
Asociácia vodárenských spoločností 	§ 55 ods. 1) 
Na konci odseku doplniť slová: „v prípade vodných stavieb podľa § 52 ods.1 písm. a), b), c), g), h), i)“ 
Alternatívne pri zachovaní vecného významu možno úpravu vykonať iným znením. 

Zdôvodnenie: 
Rovnako ako k pripomienke k § 53. 
 	Z 	A 	Rozporové konanie - 30.7.2013. Vnútorný odkaz na § 52 ods. 1 písm. a) až c) a g) až i) je doplnený. 	
Asociácia vodárenských spoločností 	§ 56 ods. 1, 2, 3, 6, 9 
Pri všetkých slovách dotýkajúcich sa vodných stavieb doplniť ich explicitné určenie v zmysle „.. vodné stavby uvedené v § 52 ods.1 písm. a), b), c), g), h), i)“ v príslušných gramatických tvaroch. 
Alternatívne pri zachovaní vecného významu možno úpravu vykonať iným znením. 

Zdôvodnenie: 
Rovnako ako k pripomienke k § 53. 	Z 	A 	Rozporové konanie dňa 30.7.2013. Vnútorný odkaz je vložený len v odseku 1, v ostatných odsekoch je nadbytočný.  	
Asociácia vodárenských spoločností 	§ 56a ods. 1 
Pri slovách dotýkajúcich sa vodnej stavby doplniť jej explicitné určenie v zmysle „.. vodnej stavby uvedenej v § 52 ods.1 písm. a), b), c), g), h), i)“ 
Alternatívne pri zachovaní vecného významu možno úpravu vykonať iným znením. 

Zdôvodnenie: 
Rovnako ako k pripomienke k § 53. 	Z 	A 	Rozporové konanie 30.7.2013. Vnútorný odkaz na § 52 ods.1 písm. a) až c) a g) až i) je doplnený.  	
Asociácia vodárenských spoločností 	§ 57 ods. 1 
Pri slovách dotýkajúcich sa vodnej stavby doplniť jej explicitné určenie v zmysle „.. vodnej stavby uvedenej v § 52 ods.1 písm. a), b), c), g), h), i)“ 
Alternatívne pri zachovaní vecného významu možno úpravu vykonať iným znením. 

Zdôvodnenie: 
Rovnako ako k pripomienke k § 53. 	Z 	A 	Rozporové konanie - 30.7.2013. V § 57 ods. 1 sa doplnil vnútorný odkaz na § 52 ods.1 písm. a) až c) a g) až i). 	
Asociácia vodárenských spoločností 	§ 73 ods. 16 
zrušiť uvedenú odvolávku „vydanie rozhodnutia podľa § 31 ods. 9“ 

Zdôvodnenie: 
daná časť zákona neexistuje 	O 	A 	 	
Asociácia vodárenských spoločností 	§ 74 ods. 1 písm. h) 
Navrhujeme upraviť – doplniť tak, aby bola riadne postihnuteľná (sankcionovateľná) činnosť v rozpore s povolením podľa nového ust. § 23 ods.1 písm. d) (na odkrytie hladiny podzemných vôd v dôsledku ťažby piesku, štrku alebo iných nevyhradených nerastov). 
Konkrétne máme na mysli porušenie povinnosti vyplývajúcej z ust. § 11 ods. 8 písm. b), podľa ktorého by mal ten, kto vykonáva činnosť, ktorou sa odkrýva podzemná voda, zabezpečiť monitorovanie odkrytých podzemných vôd aj po ukončení činnosti v rozsahu a lehote, ktorú mu určí orgán štátnej vodnej správy v povolení. 
Schvaľujeme vyššie uvedenú novú povinnosť žiadateľa o povolenie na odkrytie podzemných vôd, chýba jej však účinný donucovací nástroj a navyše je možné predpokladať nesúrodosť vydávaných povolení na takúto činnosť, ak nebude k uvedenej problematike vydané samostatné usmernenie, resp. predpis. 	Z 	N 	AVS na rozporovom konaní dňa 30.7.2013 po vysvetlení dôvodov neakceptácie pripomienky odstúpilo od pripomienky. Požiadavka je riešená § 74 písm. n). 	
Asociácia vodárenských spoločností 	§ 79 ods. 2 
Je na zváženie, či paragraf v tomto znení postačuje na to, aby bol odber iným ako jednoduchým zariadením spoplatnený, ak tento odber nie je povinnosť podľa § 6 ods. 5 hlásiť poverenej osobe. 	O 	A 	Ustanovenie je upravené. 	
Asociácia vodárenských spoločností 	§ 79 ods. 4 
slová „...alebo za prekročenie ustanovených limitných hodnôt...“ žiadame ponechať v pôvodnom význame platného znenia, teda v podobe „...a za prekročenie ustanovených limitných hodnôt...“ tak, aby spoplatnenie nastalo len v súbehu množstva a prekročenia limitov. 

Zdôvodnenie: 
Zmena je vyslovene antiekologická a antimotivačná. V súčasnosti ten, kto dokáže čistiť odpadové vody tak, aby sa dostal pod prísne limity, je motivovaný tým, že bude mať nižšie alebo žiadne poplatky za ich vypúšťanie. Navrhnutou zmenou sa zavádza nutnosť platby v každom prípade, čo popiera motivačný zmysel ustanovenia, aby ten, kto čistí odpadové na vyššej úrovni nebol za svoj ekologický prínos postihovaný. 	Z 	N 	AVS na rozporovom konaní dňa 30.7.2013 po vysvetlení dôvodov neakceptácie pripomienky odstúpilo od zásadnej pripomienky. 	
Asociácia vodárenských spoločností 	§ 79 ods. 2 a 3 
Znížiť alebo zrušiť povinnosť platiť poplatky pokiaľ ide o odber pre hromadné zásobovanie. 

Zdôvodnenie: 
Navrhujeme znížiť alebo zrušiť poplatky pokiaľ ide využívanie podzemných zdrojov vôd na verejné zásobovanie obyvateľstva. Znížia sa tak náklady na výrobu a distribúciu pitnej vody a tým aj cena za 1 m3 pitnej vody pre konečného spotrebiteľa. Prevádzkovatelia verejných vodovodov verejných kanalizácií sa často stretávajú s neochotou obyvateľov pripájať sa na tieto siete, práve z dôvodu vysokej ceny. Zníženie, prípadné zrušenie povinnosti platiť poplatky za odber podzemných vôd pre hromadné zásobovanie, zníži cenu vodného pre konečného spotrebiteľa, zvýši sa počet pripojených obyvateľov na VV aj na VK, Slovensko sa priblíži k splneniu požiadaviek EU v znení právne záväzných aktov Európskej únie. 	Z 	N 	AVS a rozporovom konaní dňa 30.7.2013 po vysvetlení dôvodov zo strany MŽP SR odstúpilo od zásadnej pripomienky. 	
Asociácia vodárenských spoločností 	§ 80 ods. 3 
Žiadame predĺžiť lehotu na zosúladenie povolení na 5 rokov 

Zdôvodnenie: 
Ide o krátky časový úsek pre často veľmi početné a významné zmeny a administratívnu agendu. 	Z 	A 	Rozporové konanie- 30.7.2013. Lehota je upravená na tri roky. 	
Asociácia vodárenských spoločností 	príloha č. 1 
žiadame prehľadnejšiu a jasnú formuláciu. Nie je jasné aké sú to prioritné látky, ale v texte sa hovorí o škodlivých, zoznam 1a a 1b obsahuje totožné látky, nie sú tam uvedené dusičnany, hoci ich navrhli do noriem kvality, nie sú tam uvedené látky, ktoré sú uvedené v programe monitorovania kvality, ale sú tam uvedené ďalšie látky, ktoré sa u nás nevyskytujú, napr. DDT, p-DDT, aldrin, dieldrin. 	O 	N 	Príloha č. 1 je v súlade s právom Európskej únie. 	
Asociácia vodárenských spoločností 	poznámka pod čiarou 44) 
opraviť uvádzaný neplatný zákon č. 272/1994 Z.z. platným zákonom č. 355/2007 Z.z. 	O 	A 	 	
Verejnosť 	Návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 364/2004 Z. z. o vodách ... - bod 52 Čl. I 
k bodu 52. Čl. I: Vyjmúc skutočnosť, že po doplnení novelizačného znenia do pôvodného textu § 48 ods. 6 vznikne logicky ťažko zrozumiteľný text, LESY Slovenskej republiky, štátny podnik zásadne nesúhlasia, „aby sa bodka na konci vety nahradila bodkočiarkou a pripojili sa slová“: „činnosti, ktoré sa majú vykonávať v chránených územiach,58a) správca vodného toku vopred oznámi orgánom ochrany prírody.58b)“. 
Odôvodnenie: LESY Slovenskej republiky, štátny podnik zastávajú názor, že práva a povinnosti pri obhospodarovaní území vo vzťahu k ochrane prírody a krajiny sú už v dostatočnom rozsahu ustanovené v osobitnom zákone NR SR č. 543/2002 Z.z. o ochrane prírody a krajiny v platnom znení. V zmysle jeho ustanovení má orgán ochrany prírody dostatočné možnosti uplatňovať si podľa potreby svoje ďalšie požiadavky vo vzťahu k správcom území vrátane vodných tokov. Orgán štátnej správy životného prostredia má o.i. možnosť oboznámiť sa a záväzne vyjadriť podľa § 9 písm. 1 m) zákona č. 543/2002 Z.z. ku všetkým plánovaným aktivitám týkajúcich sa aj vodných tokov. Vzhľadom na rozľahlosť území zahrnutých pod odkaz 58a) v predmetnom ustanovení navrhovanej zmeny vodného zákona (I. až V. stupeň ochrany) a hustotu vodných tokov v SR sa nám plnenie navrhovaného ustanovenia javí neprimerane náročné, v praxi administratívne neuplatniteľné a nerealizovateľné. Bez parametrizovania ktorých vodných tokov a ktorých aktivít (v akom rozsahu a intenzite) sa má ustanovenie týkať, jednalo by sa denne o stovky oznámení o vykonávaných činnostiach, čo by orgán štátnej správy nedokázal ani spracovať, nie to ešte vyhodnotiť, nehovoriac o obrovskej administratívnej záťaže bez adekvátneho prínosu. 
 	O 	A 	Ustanovenie § 48 ods. 6 sa upravilo. 	
Verejnosť 	1.Odôvodnenie zásadnej pripomienky týkajúcej sa prepravy a prevodu vody (novelizačné zmeny č. 1, 2, 20, 72, 73) 
Uvedené novelizačné body navrhujú postupy, ktoré by mali zaviesť pravidlá pre využívanie vodných zdrojov Slovenska na prepravu a prevod cez hranice štátu tak, by bola zabezpečená ochrana štátnych záujmov vo vzťahu k vode ako obzvlášť významnej a ničím nenahraditeľnej surovine strategického charakteru a stanoviť tomu zodpovedajúce postupy jej užívania s dôrazom na verejné záujmy. 

Navrhované opatrenia nie sú dostatočné na zabezpečenie ochrany štátnych a verejných záujmov vo vzťahu k vode, a to z nasledovných dôvodov. 

- V navrhovanej právnej úprave nie sú pojmy „strategický význam pre štát“ a „verejný záujem“ presnejšie vymedzené. Za strategický význam pre štát by sa dala považovať napr. výmena vody medzi susediacimi štátmi na pokrytie potrieb vody v nedostatkových oblastiach, alebo v obdobiach sucha. Z obsahu novelizovaných ustanovení však vyplýva, že cieľom novely je len umožniť jednostranný „vývoz“ vody z územia Slovenska, ktorý budú uskutočňovať podnikateľské subjekty, ktorých účelom je okrem iného tvorba zisku. Týmto ustanovením sa voda stáva obchodným artiklom, čo môže byť v rozpore s Rámcovou smernicou o vode, v ktorej sa deklaruje, že „Voda nie je komerčný výrobok ako iné výrobky, ale skôr dedičstvo, ktoré treba chrániť, brániť a nakladať s ním ako takým“. 
- V novelizačnej úprave č. 2 sa deklaruje, že podzemnými vodami vo výlučnom vlastníctve štátu zostávajú všetky vody odoberané na tento účel. Z tejto úpravy sa ale nedá zistiť, kedy prechádza vlastníctvo štátu tejto „strategickej suroviny“ na nového nadobúdateľa. Upozorňujeme na prípadný rozpor tejto úpravy s občianskym a obchodným zákonníkom. 
- Navrhované postupy orgánov štátnej správy pri vydávaní povolení na prepravu a prevod vody sú iba formálno-administratívneho charakteru, ktoré nemôžu zabrániť ovládnutiu významných vodných zdrojov (napr. podzemných vôd Žitného ostrova) vybranými podnikateľskými subjektmi na nekontrolovateľný „vývoz“ vody do zahraničia. Spôsob výkonu kontroly nad odoberaným množstvom nie je možné ponechať na uváženie povoľujúceho orgánu štátnej správy, ale je potrebné ich uviesť priamo do zákona. Takúto nezávislú kontrolu možno zabezpečiť napríklad meraním odoberaného množstva zablokovanými vodomermi, ktoré budú prevádzkované pod dohľadom orgánu štátnej správy. 
- Podľa bodu 20 novely zákona predkladateľ žiadosti o povolenie na využívanie na prepravu alebo prevod vody má okrem iného preukázať podkladové materiály o voľnej kapacite vodných zdrojov. Tieto materiály má zabezpečiť žiadateľ prostredníctvom právnickej osoby poverenej ministerstvom pre každý jednotlivý prípad prepravy alebo prevodu vody. Z požiadaviek Rámcovej smernice o vode vyplýva, že právnická osoba pri lokálnom hodnotení musí vychádzať z výsledkov hodnotení (kvantitatívny stav, ekonomická analýza a iné), ktoré musia byť zhrnuté v plánoch manažmentu povodí. 
Navrhované postupy nie sú v súlade s požiadavkami Rámcovej smernice o vode najmä v nasledovných bodoch: 
1. Odhliadnuc od nepresnosti údajov vodnej bilancie, tento dokument neposkytuje dostatočné údaje pre stanovenie potrieb vody na území Slovenska. Napr. nezohľadňuje počet/množstvo ohrozených vodárenských zdrojov vzhľadom na zhoršujúcu sa kvalitu vody, pokles zásob v dôsledku klimatických zmien, potrebu vody pre chránené územia ekonomicky významných vodných druhov a pod. 
2. Požiadavku na zabezpečenie potreby vody regiónu je možné splniť jedine postupom vypracovania ekonomickej analýzy, (vrátane základného scenára), ktorá byť musí urobená podľa článku 5, prílohy III Rámcovej smernice o vode a metodického dokumentu č. 1- WATECO a výsledky musia byť zahrnuté v plánoch manažmentu povodí. 
3. Voľnú kapacitu vodných zdrojov je možné stanoviť iba na základe vyhodnotenia kvantitatívneho stavu podzemných vôd, ktoré musí byť urobené postupom podľa čl. 4c ods.7 vodného zákona (v súlade s požiadavkami Rámcovej smernice o vode): 
a) stanovené využiteľné množstvá podzemnej vody nie sú presiahnuté dlhodobým priemerným ročným odoberaným množstvom, 
b) nedochádza k významnému pretrvávajúcemu poklesovému trendu hladín podzemných vôd v útvare podzemnej vody, ktorý je spôsobený antropogénnymi vplyvmi, 
c) nedochádza k významnému zhoršeniu stavu útvarov povrchových vôd spôsobených poklesom hladín podzemných vôd alebo zmenami prúdenia podzemných vôd, 
d) nedochádza k významnému poškodeniu suchozemských ekosystémov vplyvom poklesu hladín podzemnej vody, 
e) nedochádza k rozširovaniu prieniku znečisťujúcich látok alebo k inému nežiaducemu pretrvávajúcemu zhoršovaniu chemického stavu útvaru podzemných vôd, ktoré sú vyvolané zmenami prúdenia podzemných vôd, 
f) sa zmeny smeru prúdenia, ktoré vyplývajú zo zmien hladín podzemných vôd, vyskytujú dočasne alebo trvale len v priestorovo ohraničenej oblasti, 
g) zmeny podľa písmena f) nezapríčinia vstup znečisťujúcich látok a neindikujú jasne identifikovateľný trend v smere prúdenia, ktorý je spôsobený antropogénnymi vplyvmi, a ktorý mohol viesť k takémuto vstupu znečisťujúcich látok. 
4. Návrh úhrady za odber musí byť urobený v súlade s článkom 9 Rámcovej smernice o vode. 

Podkladom pre prípadné povolenie užívania vôd za účelom prepravy alebo prevodu vody do zahraničia musia byť plány manažmentu povodí. V rámci vypracovania týchto plánov je nevyhnutné vypracovať osobitný „Program využívania vôd za účelom prepravy alebo prevodu vody do zahraničia“. Tento program by schválila vláda SR ako súčasť plánov manažmentu povodí, čo celý proces povoľovania zjednoduší a urobí ho transparentným. Navrhovaný postup je podmienený súhlasným stanoviskom Európskej komisie, ktorú musí kompetentný orgán pre implementáciu Rámcovej smernice o vode (Ministerstvo životného prostredia SR) požiadať o vyjadrenie, či zámer využívať podzemné vody na podnikateľské účely nie je v rozpore s Rámcovou smernicou o vode a vodnou politikou EÚ. 

Uvedené pripomienky sú plne v súlade s požadovanou komplexnou ochranou vôd, ktorá konkretizuje požiadavky na ochranu vôd uvádzané v dôvodovej správe k účelu zákona. Uvádza sa v nej , že „Voda ako prírodné bohatstvo štátu je dôležitou surovinou strategického významu, nenahraditeľnou zložkou životného prostredia a všetkých živých ekosystémov, ale aj surovinou vstupujúcou do všetkých technologických procesov a limitujúcim faktorom trvalo udržateľného rozvoja regiónov a celej spoločnosti. Vzhľadom na jej citlivú dispozíciu k zraniteľnosti, ako aj z dôvodu nastupujúcej klimatickej zmeny a jej predpokladaným negatívnym dopadom na životné prostredie vrátane vôd, je nevyhnutné, aby štát chránil, udržiaval a zachovával svoje zdroje vody ako vzácnu a nenahraditeľnú surovinu“. 	O 	ČA 	Hromadnú pripomienku verejnosti možno rozdeliť na niekoľko pripomienok: 
K bodu 1 - prvý odsek a prvá odrážka: ČA 
Upravené v § 1 ods. 1, navyše ide o bežne zaužívané pojmy. Rámcová smernica o vode (RSV) žiadnym spôsobom neupravuje obchodovanie s vodou a preto navrhovaná úprava nie je v rozpore s RSV, práve naopak táto úprava potvrdzuje preambulu RSV, že voda je skôr dedičstvo, ktoré treba chrániť, brániť a nakladať s ním ako takým. Ochrana našich vodných zdrojov je základným cieľom a princípom novej právnej úpravy. 
K druhej odrážke: N 
Vlastnícky vzťah je jednoznačne upravený v § 1 ods. 3 – súlad s Ústavou Slovenskej republiky. 
K tretej odrážke: N 
Postupy a najmä podmienky na vydávanie povolení sú ustanovené konkrétne a jednoznačne a sú garantované niekoľkými úrovňami – na úrovni orgánu štátnej správy, ministerstva a vlády Slovenskej republiky a pod dohľadom verejnosti, prostredníctvom medzirezortného pripomienkového konania a samotného konania o vydanie povolenia. Povinnosť kontinuálneho merania odoberanej vody je jednoznačne ustanovená a orgán štátnej vodnej správy túto povinnosť určí v povolení. Výkon kontroly sa riadi osobitnými zákonmi. 
K štvrtej odrážke: ČA 
Právnická osoba poverená ministerstvom bude vychádzať z výsledkov hodnotení podľa plánov manažmentu povodí a ďalších dostupných relevantných dokumentov. 
K bodu 1- str. 2 : N 
Podľa navrhovanej úpravy je žiadateľ povinný v žiadosti preukázať na vlastné náklady vyššie uvedené údaje podľa § 17a ods. 4 písm. b) pričom dokumentáciu podľa bodov 1. až 3 a 6. preukazuje dokumentáciou vypracovanou prostredníctvom právnickej osoby poverenej ministerstvom. 
K bodu 2- str. 2: ČA 
Podľa navrhovanej úpravy je žiadateľ povinný v žiadosti preukázať na vlastné náklady vyššie uvedené údaje podľa § 17a ods. 4 písm. b) pričom dokumentáciu podľa bodov 1. až 3 a 6 preukazuje dokumentáciou vypracovanou prostredníctvom právnickej osoby poverenej ministerstvom v súlade s RSV a plánmi manažmentu povodí. 
K bodu 3- str. 2: A 
Znenie je upravené doplnením odkazu na § 4c ods. 7 vodného zákona. 
K bodu 4 – str. 2: N 
Čl. 9 RSV je v návrhu úhrady plne zohľadnený. „Program využívania vôd za účelom prepravy alebo prevodu vody do zahraničia“ nie je relevantný nakoľko štát neplánuje predávať vodu do zahraničia. Legislatívna úprava má naopak za cieľ zabezpečiť maximálnu ochranu našich vodných zdrojov. RSV nevylučuje využívanie vody na podnikateľské účely a ani inak predaju vody nebráni. Z uvedeného dôvodu nie je zo strany Európskej komisie vyžadovaný žiadny súhlas na nakladanie s vodou alebo úpravu podmienok na jej využívanie v rámci jednotlivých členských štátov. Voda je vo vlastníctve štátu a štát na základe Ústavy Slovenskej republiky upravuje podmienky na jej využívanie a rozhoduje o podmienkach a pravidlách jej využívania prostredníctvom legislatívnych predpisov. 

K bodu 2 – str. 3 Zriaďovanie nových vodných stavieb na vodných tokoch: A 
Upravené znenie § 26 ods. 5 a § 16 ods. 6 – zosúladené s požiadavkami RSV. 

Hromadná pripomienka verejnosti k materiálu č. 6122/2013-4.3 bola uplatnená listom z 12. júla 2013 a označená bola ako zásadná (všeobecná k celému materiálu). 
Na rozporových konaniach konaných 26.7.2013 a 6. 8.2013 na úrovni štátneho tajomníka nedošlo k dodode o zásadnej pripomienke týkajúcej sa prepravy a prepodu vody (NB 1,2,20,72, 73) ako celku. Rozpor trvá. 
MŽP SR považuje ustanovenie § 1 v spojení s § 17a za mimoriadne dôležité a z hľadiska ochrany vodných zdrojov, ako nenahraditeľnej suroviny so strategickým významom pre bezpečnosť štátu, a preto nesúhlasí s požiadavkou na vypustenie § 17a z návrhy novely zákona. 
 	
Verejnosť 	Odôvodnenie zásadnej pripomienky týkajúcej sa zriaďovania nových vodných stavieb na vodných tokoch.  
Navrhovaná úprava v bode 35 je v rozpore s článkom 4.7. Rámcovej smernice o vode, ktorý znie: 
Za nesplnenie environmentálnych cieľov sa nepovažuje: 

- neúspech pri dosahovaní dobrého stavu podzemnej vody, dobrého ekologického stavu, prípadne dobrého ekologického potenciálu, alebo pri predchádzaní zhoršenia stavu útvaru povrchovej alebo podzemnej vody dôsledkom nových modifikácií fyzikálnych vlastností útvaru povrchových vôd alebo zmien úrovne hladiny útvarov podzemnej vody, alebo 
- sa nepodarí zabrániť zhoršeniu stavu útvaru povrchovej vody z veľmi dobrého na dobrý v dôsledku nových trvalo udržateľných rozvojových činností človeka 
a súčasne sú splnené všetky nasledovné podmienky: 
a) uskutočnia sa všetky realizovateľné kroky na obmedzenie nepriaznivého dopadu na stav vodného útvaru; 
b) dôvody úprav alebo zmien sú menovite uvedené a vysvetlené v pláne vodohospodárskeho manažmentu povodia a ciele sa vyhodnotia každých šesť rokov; 
c) dôvody pre tieto úpravy alebo zmeny sú dôvodmi nadradeného verejného záujmu a/alebo prínos z dosiahnutia cieľov stanovených v odseku 1 pre životné prostredie a spoločnosť prevažuje nad prínosom nových úprav alebo zmenami pre ľudské zdravie, udržaním ľudskej bezpečnosti alebo trvalo udržateľným rozvojom a 
d) očakávané prínosy týchto úprav alebo zmien vodného útvaru, nie je možné z dôvodov technickej realizovateľnosti alebo neprimeraných nákladov dosiahnuť inými prostriedkami, ktoré sú podstatne lepšou environmentálnou voľbou. 

V tejto súvislosti upozorňujeme, že v rozpore s citovaným znením smernice je aj súčasná úprava § 16 ods. 6 písm. b) vodného zákona. 

Výnimky uvádzané v novelizačnom bode 35 nemôžu vyplývať priamo zo zákona, ale musia sa pre každý prípad novej vodnej stavby preukázať výsledkami postupu, ktorý požaduje článok 4.7 Rámcovej smernice o vode. Pre dôležitosť uplatňovania ustanovení tohto článku v praxi Európska komisia spolu s členskými štátmi vypracovala metodický dokument č. 20 – Výnimky z environmentálnych cieľov, podľa ktorého majú členské štáty postupovať pri udeľovaní výnimiek. 

Premietnutie obsahu článku 4.7 Rámcovej smernice o vode do novely vodného zákona je nevyhnutné aj z dôvodu veľkého množstva prebiehajúcich konaní vo veci povoľovania výstavby malých vodných elektrární, pri ktorých môže dôjsť k závažným pochybeniam, ktorých následkom môžu byť sankcie zo strany Európskej komisie. 	O 	A 	Úprava § 16 ods. 6. 	
Verejnosť 	1. k čl. I bod 35  
V navrhovanom § 26 ods. 5 navrhujeme vypustiť časť vety „a ak to vyžaduje ochrana pred povodňami alebo iný verejný záujem, a ak to nemožno zabezpečiť z dôvodu technickej nerealizovateľnosti alebo neprimerane vysokých nákladov“. . 

Odôvodnenie: Navrhovaná úprava predpisu je v rozpore so smernicou Európskeho parlamentu a Rady č. 2000/60/ES z 23. októbra 2000 ustanovujúcej rámec pôsobnosti spoločenstva v oblasti vodnej politiky (tzv. Rámcová smernica o vode), ktorá neumožňuje priamo v zákone ustanoviť výnimky z jej uplatňovania. Navyše navrhovaná úprava obsahuje vágne a nekonkrétne pojmy, ktoré budú jednoducho zneužiteľné (nie je napr. jasné, čo aké konkrétne náklady sa považujú za „neprimerane vysoké“, ktoré „verejné záujmy“ majú prednosť pred verejným záujmov na ochrane životného prostredia atď.) Postup, podľa ktorého má Slovenská republika, rovnako ako ostatné členské štáty EÚ, posudzovať a povoľovať výnimky z environmentálnych cieľov uvedených v Rámcovej smernici o vode, stanovila Európska komisia vo svojom metodickom dokumente. 

Pripomienka je zásadná 	O 	A 	Úprava § 26 ods. 5. 	
Verejnosť 	2. k čl. I bod 51 
Novelizačný bod žiadame vypustiť a ponechať súčasné znenie ustanovenia § 48 ods. 4 písm. h) zákona o vodách. 

Odôvodnenie: Navrhované znenie ustanovenia, na základe ktorého sa má „umožniť“ odber povrchových vôd evokuje možnosť, že ak akýkoľvek subjekt, ktorý požiada o odbery akéhokoľvek množstva povrchových vôd z vodného toku, musí mu to byť správcom „umožnené“, pričom na túto činnosť určí správca vodného toku podmienky. V skutočnosti však povolenie na odbery vody nevydáva správca toku, ani nerozhoduje o podmienkach týchto odberov. Túto právomoc má príslušný orgán štátnej vodnej správy, ktorý vydáva povolenie na osobitné užívanie vôd (ktorým je aj odber povrchových vôd na rôzne účely), určuje ich množstvo, účel, povinnosti a podmienky atď. 
Navyše je orgán štátnej vodnej správy v zmysle § 21 ods. 7 zákona o vodách viazaný tam uvedenou podmienkou, ktorá znie: „Orgán štátnej vodnej správy je viazaný pri povoľovaní odberu vôd z vodného toku prietokom vody vo vodnom toku, ktorý ešte umožňuje všeobecné užívanie povrchových vôd a zabezpečuje funkcie vodného toku a zachovanie vodných ekosystémov v ňom (ďalej len "minimálny zostatkový prietok")“. Je teda zrejmé, že ani správca toku, ani orgán štátnej vodnej správy nemôže „umožniť“ odbery povrchových vôd, ale správca toku môže „iba“ vytvárať podmienky na odbery, ktoré neporušia uvedenú podmienku. 

Pripomienka je zásadná. 
 	O 	A 	 	
Verejnosť 	3. k čl. I bod 53 
Novelizačný bod žiadame vypustiť. 

Odôvodnenie: § 49 zákona o vodách umožňuje správcovi vodného toku vstupovať na cudzie nehnuteľnosti, odstraňovať či vysádzať dreviny atď. a to v podstate bez obmedzení. Týmto spôsobom sa už dnes pomerne silne zasahuje do vlastníckych a užívateľských práv vlastníkov nehnuteľností. Prenesením tejto „silnej“ kompetencie zásahu do vlastníckych a užívateľských práv ďalej na „osoby, s ktorými má správca vodného toku upravený právny vzťah“ sa otvára otázka, prečo by mal vlastník nehnuteľnosti strpieť vstupovanie ďalších „osôb“ na svoj pozemok. Neexituje žiadny logický, ani iný dôvod na to, aby správca vodného toku mal právomoc poveriť ďalšie osoby na výkon uvedených práv, napr. aby uvedené osoby mohli odstraňovať dreviny podľa § 49 ods. 1 písm. b) zákona o vodách, alebo ťažiť štrk podľa § 49 ods. 1 písm. c) zákona o vodách. 
Pripomienka je zásadná. 	O 	A 	Úprava § 49 ods.6. 	
Verejnosť 	4. k čl. I bod 77 
V navrhovanom § 73 ods. 3 žiadame na koniec vložiť vety „Účastníkom vodoprávneho konania podľa tohto zákona je aj fyzická osoba, občianska iniciatíva alebo právnická osoba, ktorej toto postavenie vyplýva z osobitného predpisu x). Združenie s právnou subjektivitou, ktorého predmetom činnosti najmenej jeden rok je ochrana životného prostredia a ktoré podalo predbežnú žiadosť o účastníctvo podľa odseku 4, je účastníkom konania, pokiaľ mu to postavenie nevyplýva už z predchádzajúcej vety, ak písomne alebo elektronicky potvrdilo svoj záujem byť účastníkom v začatom konaní; potvrdenie musí byť doručené príslušnému orgánu štátnej vodnej správy v lehote na to určenej týmto orgánom a zverejnenej spolu s informáciou o začatí tohto konania podľa odseku 5.“. 

Odkaz pod čiarou k odkazu x) znie: § 24 až § 27 zákona č. 24/2006 Z.z. o posudzovaní vplyvov na životné prostredie a o zmene a doplnení niektorých zákonov. 

V tejto súvislosti zároveň žiadame do ustanovenia § 73 vložiť nové odseky 4 a 5, ktoré znejú: 

„(4) Združenie podľa odseku 3 môže formou predbežnej žiadosti písomne požiadať orgán štátnej vodnej správy o účasť v bližšie nešpecifikovaných správnych konaniach, ktoré tento orgán v budúcnosti začne alebo v súčasnosti vedie, a v ktorých môžu byť dotknuté záujmy chránené týmto zákonom. Žiadosť musí obsahovať najmä názov združenia, jeho sídlo, identifikačné číslo, meno a priezvisko osoby oprávnenej konať v mene združenia a určenie konania, o ktorého začatí chce byť združenie upovedomené; prílohou k žiadosti musia byť stanovy preukazujúce predmet činnosti podľa odseku 3. 

(5) Orgán štátnej vodnej správy je povinný zverejniť na svojej internetovej stránke informáciu o začatí každého správneho konania, v ktorom môžu byť dotknuté záujmy chránené týmto zákonom a to najneskôr do troch dní od začatia konania; súčasťou uvedenej informácie je údaj o lehote, ktorú určil na doručenie písomného alebo elektronického potvrdenia záujmu byť účastníkom v začatom konaní podľa odseku 3, ktorá nesmie byť kratšia ako sedem dní od zverejnenia informácie.“. 

Nasledovné odseky ustanovenia § 73 je potrebné primerane prečíslovať. 

Odôvodnenie: Uvedenú pripomienku uplatňujeme na základe ustanovení § 24 až § 27 zákona č. 24/2006 Z.z. o posudzovaní vplyvov na životné prostredie (zákon EIA). 

Podľa uvedených ustanovení zákona o posudzovaní vplyvov na životné prostredie má tam uvedená zainteresovaná verejnosť postavenie účastníka konania v povoľovacích konaniach, ktoré nasledujú po procese posudzovania vplyvov na životné prostredie, ak sú splnené podmienky stanovené zákonom EIA. Následným povoľovacím konaním môže byť nepochybne aj vodoprávne konanie podľa zákona o vodách, keďže povoľovaciemu procesu mnohých vodných stavieb povinne predchádza posudzovanie vplyvov na životné prostredie (viď kapitola 10 prílohy č. 8 zákona EIA). Z uvedeného dôvodu preto požadujeme, aby aj v zákone o vodách bolo jednoznačne ustanovené, že účastníkmi konania podľa tohto zákona sú aj členovia zainteresovanej verejnosti, ak splnia podmienky uvedené v zákone EIA, tak ako je to ustanovené napr. aj v stavebnom zákone (pozri ustanovenie § 34 ods. 1 a § 59 ods. 1 zákona č. 50/1976 Zb.), banskom zákone (pozri ustanovenie § 28 ods. 4 zákona č. 44/1988 Zb.), či zákone o ochrane prírody (pozri ustanovenie § 82 ods. 3 zákona č. 543/2002 Z.z.). 

Uvedenú pripomienku uplatňujeme aj na základe Dohovoru o prístupe k informáciám, účasti verejnosti na rozhodovacom procese a prístupe k spravodlivosti v záležitostiach životného prostredia (tzv. Aarhuský dohovor), ktorý bol publikovaný v Zbierke zákonov SR pod č. 43/2006. Doložka prednosti, ktorá je súčasťou publikovaného textu dohovoru, znie nasledovne: „Národná rada Slovenskej republiky s dohovorom vyslovila súhlas svojím uznesením č. 1840 z 23. septembra 2005 a rozhodla, že dohovor je medzinárodná zmluva podľa čl. 7 ods. 5 Ústavy Slovenskej republiky , ktorá má prednosť pred zákonmi.“. 

Podľa čl. 2 ods. 4 Aarhuského dohovoru „"verejnosť" znamená jednu alebo viac fyzických osôb alebo právnických osôb a v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi alebo praxou ich združenia, organizácie alebo skupiny“ a podľa čl. 2 ods. 5 Aarhuského dohovoru „´zainteresovaná verejnosť´ znamená verejnosť, ktorá je alebo by mohla byť ovplyvnená rozhodovacím procesom týkajúcim sa životného prostredia alebo sa o tento proces zaujíma; pre potreby tejto definície sa mimovládne organizácie podporujúce ochranu životného prostredia a spĺňajúce všetky požiadavky vnútroštátneho práva považujú za zaujímajúce sa o rozhodovací proces.“ 

Podľa čl. 9 ods. 3 Aarhuského dohovoru: „Navyše bez toho, aby boli dotknuté procesy preskúmania uvedené v odsekoch 1 a 2, každá Strana zabezpečí, ak sú splnené podmienky uvedené v jej vnútroštátnom práve, ak sú nejaké, aby členovia verejnosti mali prístup k správnemu alebo súdnemu konaniu umožňujúcemu napadnutie úkonov a opomenutí súkromných osôb a orgánov verejnej moci, ktoré sú v rozpore s jej vnútroštátnym právom v oblasti životného prostredia.“ Podľa čl. 9 ods. 4 prvej vety Aarhuského dohovoru: „Navyše bez toho, aby boli dotknuté ustanovenia odseku 1, postupy uvedené v odsekoch 1, 2 a 3 zabezpečia zodpovedajúcu a účinnú nápravu vrátane predbežných právnych opatrení, ak sú vhodné, a musia byť primerané, spravodlivé, včasné a nie nedostupne drahé.“ 

Z čl. 9 ods. 3 vyplýva verejnosti, a to najmä environmentálnym mimovládnym organizáciám, právo na prístup k súdnemu konaniu za účelom napadnúť nezákonnosť rozhodnutia správneho orgánu. V podmienkach slovenského právneho poriadku spĺňa požiadavky čl. 9 ods. 3 a 4 Aarhuského dohovoru iba súd. Iba súd možno považovať za „nezávislý a nestranný orgán“, ktorý disponuje právomocou zjednať „zodpovedajúcu“ resp. adekvátnu nápravu (zrušiť nezákonné rozhodnutie), pričom v súčasnosti má právomoc vydať aj predbežné právne opatrenie – t.j. odložiť vykonateľnosť rozhodnutia, proti ktorému bola podaná žaloba. 

Podľa § 250 ods. 2 prvá veta Občianskeho súdneho poriadku „Žalobcom je fyzická alebo právnická osoba, ktorá o sebe tvrdí, že ako účastník správneho konania bola rozhodnutím a postupom správneho orgánu ukrátená na svojich právach.“ Iba účastník správneho konania má teda právo byť žalobcom a teda iba účastník správneho konania má právo na prístup k súdu za účelom preskúmania zákonnosti rozhodnutia správneho orgánu. Zúčastnená osoba podľa § 15a správneho poriadku nemá právo na prístup k súdu. 

Aj konania podľa zákona o vodách sú jednoznačne takými konaniami, ktoré sa dotýkajú ochrany životného prostredia a v ktorých musí byť legislatívne umožnené, aby mimovládna organizácia, ktorej cieľom je ochrana životného prostredia, mala garantovaný prístup k súdu za účelom podania žaloby proti rozhodnutiu správneho orgánu vo veciach štátnej vodnej správy. 

Spôsob, ako je možné zabezpečiť splnenie tejto povinnosti, je legislatívne ustanoviť, aby takéto občianske združenie malo právo stať sa účastníkom konania v konaniach podľa zákona o vodách. 

Uvedené potvrdil Súdny dvor Európskej Únie vo svojom rozhodnutí zo dňa 08.03.2011 vo veci C 240/09, ktorej predmetom bol návrh na začatie prejudiciálneho konania podľa článku 234 Zmluvy o ES, predložený Najvyšším súdom Slovenskej republiky vo veci žaloby Lesoochranárskeho zoskupenia VLK proti rozhodnutiu Ministerstva životného prostredia Slovenskej republiky (ďalej aj „MŽP SR“). Týmto rozhodnutím MŽP SR rozhodlo, že mimovládna organizácia podporujúca ochranu životného prostredia nie je účastníkom konania, týkajúceho sa ochrany životného prostredia. Najvyšší súd SR za týmto účelom prerušil konanie, a položil Súdnemu dvoru EÚ prejudiciálne otázky v zmysle, či môže mimovládna organizácia podporujúca ochranu životného prostredia odvíjať svoje právo byť účastníkom konania týkajúceho sa ochrany životného prostredia od znenia čl. 9 ods. 3 Aarhuského dohovoru za účelom následného prístupu k súdu. 
Súdny dvor EÚ vo svojom výroku uviedol, že „Prináleží však vnútroštátnemu súdu, aby poskytol taký výklad procesného práva týkajúceho sa podmienok, ktoré je potrebné splniť na podanie správneho opravného prostriedku alebo žaloby, ktorý bude v čo najväčšej možnej miere v súlade tak s cieľmi článku 9 ods. 3 tohto dohovoru, ako aj s cieľom účinnej súdnej ochrany práv poskytovaných právom Únie, aby mohla organizácia na ochranu životného prostredia, akou je Lesoochranárske zoskupenie VLK, napadnúť na súde rozhodnutie prijaté v rámci správneho konania, ktoré by mohlo byť v rozpore s právom Únie v oblasti životného prostredia.“. Rozsudok je dostupný na internetových stránkach Súdneho dvora EÚ www.curia.eu. 
Navyše k tomu sa Súdny dvor EÚ v uvedenom rozsudku vyjadril, že cieľom čl. 9 ods. 3 Aarhuského dohovoru je zabezpečiť účinnú ochranu životného prostredia. „V prípade neexistencie právnej úpravy Únie v danej oblasti prináleží právnemu poriadku každého členského štátu upraviť procesné podmienky žalôb určených na zabezpečenie ochrany práv, ktoré osobám podliehajúcim súdnej právomoci vyplývajú z práva Únie, v predmetnom prípade zo smernice o biotopoch, pričom členské štáty nesú v každom prípade zodpovednosť za zabezpečenie účinnej ochrany týchto práv.“(odsek 46 a 47 rozsudku). 

Najvyšší súd SR následne vo svojom rozhodnutí sp. zn. 5Sžp/41/2009 zo dňa 12. apríla 2011 uviedol, že iba priznaním práv, ktoré prináležia účastníkovi konania, je možné naplniť požiadavku Súdneho dvora uvedeného vo výroku jeho rozsudku, „aby mohla organizácia na ochranu životného prostredia, akou je Lesoochranárske zoskupenie VLK, napadnúť na súde rozhodnutie prijaté v rámci správneho konania, ktoré by mohlo byť v rozpore s právom Únie v oblasti životného prostredia“. 
Ako uviedol Najvyšší súd SR, iba účastník správneho konania môže podľa slovenského právneho poriadku podať žalobu na súd na preskúmanie zákonnosti rozhodnutia a postupu správneho orgánu, a tak je pre naplnenie uvedených práv vymedzenie pojmu účastník konania určujúce. Podľa názoru Najvyššieho súdu SR je základným kritériom pre posúdenie účastníctva predovšetkým dopad účinkov postupu orgánu štátnej moci (súdu alebo orgánu verejnej správy) alebo jeho rozhodnutia na základné práva, ktoré má takáto osoba zaručené v ústave alebo prostredníctvom medzinárodnej zmluvy, bez ohľadu na procesné označenie osoby v konaní. Keďže podľa Najvyššieho súdu SR je nepochybné, že jednotlivci združení v zoskupení VLK, sa združili za účelom napĺňania svojho práva na priaznivé životné prostredie a zároveň je z preambuly Aarhuského dohovoru zrejmé, že každá zo zmluvných strán dohovoru má povinnosť chrániť a zlepšovať životné prostredie a zároveň zabezpečiť občanom prístup k spravodlivosti v záležitostiach životného prostredia, musia byť tieto skutočnosti rešpektované aj v správnych konaniach týkajúcich sa životného prostredia a Najvyšší súd SR tak nemôže brániť jednotlivcom združeným v zoskupení VLK v napĺňaní ich ústavných práv. 
Vzhľadom k vyššie uvedenému, tak podľa názoru Najvyššieho súdu SR uvedené medzinárodnoprávne záväzky Slovenskej republiky týkajúce sa ústavou akceptovaného zabezpečenia práva verejnosti na priaznivé životné prostredie „majú v konečnom dôsledku ten dopad, že narúšajú klasickú koncepciu aktívnej legitimácie jednotlivcov v konaní pred správnymi orgánmi tým, že priznávajú postavenie účastníka konania aj verejnosti, resp. v niektorých prípadoch iba verejnosti zainteresovanej na ochrane životného prostredia.“. 
Obdobne rozhodol Najvyšší súd SR aj v ďalších konaniach (napr. vo veci 3 Sžp/49/2009 alebo vo veci 3 Sžp/30/2009), ktoré nasledovali po uvedenom rozhodnutí Súdneho dvora EÚ. Z uvedeného jednoznačne vyplýva, že rozhodovacia činnosť Najvyššieho súdu SR v tomto smere už je konštantná s ustáleným názorom na daný právny problém. 

K tomu je potrebné ďalej uviesť, že právne názory Súdneho dvora a jeho požiadavky uvedené v rozsudku sú záväzné nielen pre vnútroštátne súdy (čo potvrdzujú aj uvedené rozhodnutia Najvyššieho súdu SR), ale aj pre ostatné vnútroštátne orgány, na ktoré sa rozsudok Súdneho dvora vzťahuje. Ide o tie štátne orgány, ktoré rozhodujú v správnych konaniach o zásahoch do zložiek životného prostredia chránených komunitárnym právom. Tieto štátne orgány sú rovnako povinné sa uvedeným rozsudkom Súdneho dvora riadiť a aplikovať ho vo svojej praxi v súlade s jeho požiadavkami (ako aj s požiadavkami Najvyššieho súdu). 

Vzhľadom k tomu, že rozhodnutia vydané v konaniach podľa zákona o vodách sú jednoznačne úkonmi orgánu verejnej moci, ktoré môže byť rozpore s právom v oblasti životného prostredia, a teda sa na ne vzťahuje čl. 9 ods. 3 Aarhuského dohovoru, je potrebné aj legislatívne upraviť požiadavky vyplývajúce z uvedených rozhodnutí Súdneho dvora EÚ a Najvyššieho súdu SR. Príslušná práva úprava zákona o vodách by sa tak mala zmeniť navrhovaným spôsobom, ktorý zohľadní a zabezpečí tieto požiadavky. 

Navrhovaná úprava vychádza zo znenia ustanovenia § 82 ods. 3, 6 a 7 zákona č. 543/2002 Z.z. o ochrane prírody a krajiny, ktoré je rovnako implementáciou záväzkov Slovenskej republiky vyplývajúcich z ustanovenia čl. 9 ods. 3 Aarhuského dohovoru. Táto úprava zákona o ochrane prírody bola schválená ako bezprostredná reakcia Slovenskej republiky na uvedené rozsudky súdov. 

To, že v prípade čl. 9 ods. 3 Aarhuského dohovoru nejde len o konania týkajúce sa ochrany prírody a krajiny výslovne uviedol aj Najvyšší súd SR vo svojom rozhodnutí č. 3 Sžp 18/2012 z 04. apríla 2013. V tomto rozhodnutí uznal, že občianske združenie, ktorého predmetom činnosti je ochrana životného prostredia, je účastníkom konania o určení dobývacieho priestoru podľa zákona č. 44/1988 Zb. (banský zákon) aj keď tomuto konaniu nepredchádzal proces posudzovania vplyvov na životné prostredie, pričom poukázal aj na uvedený nález Súdneho dvoru EÚ, kde sa uvádza, že „Prináleží však vnútroštátnemu súdu, aby poskytol taký výklad procesného práva týkajúceho sa podmienok, ktoré je potrebné splniť na podanie správneho opravného prostriedku alebo žaloby, ktorý bude v čo najväčšej možnej miere v súlade tak s cieľmi článku 9 ods. 3 tohto dohovoru, ako aj s cieľom účinnej súdnej ochrany práv poskytovaných právom Únie, aby mohla organizácia na ochranu životného prostredia, akou je Lesoochranárske zoskupenie VLK, napadnúť na súde rozhodnutie prijaté v rámci správneho konania, ktoré by mohlo byť v rozpore s právom Únie v oblasti životného prostredia.“. 
Pripomienka je zásadná. 	O 	N 	Na rozporových konaniach, ktoré sa uskutočnili dňa 1.8.2013 a 9.9.2013 na úrovni štátneho tajomníka, nedošlo k dohode v otázke úpravy účastníctva environmentálnych občianskych združení vo všetkých konaniach o povolení všetkých vodných stavieb, (nielen v tých, ktoré podliehajú EIA) a to spôsobom, akým je účastníctvo občianskych združení upravené v zákone č. 543/2002 Z.z. o ochrane prírody a krajiny v znení neskorších predpisov. 
Všetky vodné stavby, ktoré majú významný vplyv na životné prostredie sú predmetom posudzovania vplyvov na životné prostredie (EIA), čo vyplýva zo zákona č. 24/2006 Z. z. o posudzovaní vplyvov na životné prostredie. Účastníkom konania je občianska iniciatíva alebo osoba, ktorej toto postavenie vyplýva zo zákona o posudzovaní vplyvov na životné prostredie. Vodné stavby určené práve týmto zákonom sú tie, ktoré majú významný vplyv na životné prostredie. Znamená to, že ostatné vodné stavby, resp. podlimitné stavby, ktoré nie sú predmetom posudzovania vplyvov na životné prostredie tento vplyv na životné prostredie nemajú alebo je zanedbateľný. Preto Ministerstvo životného prostredia Slovenskej republiky zastáva názor, že účasť občianskych iniciatív je v takýchto konaniach neopodstatnená. Ak by sa navrhovaný postup účastníctva združení v konaniach o povolení týkal všetkých vodných stavieb (napríklad domových studní, malých čistiarní odpadových vôd), ustanovenie by nebolo v súlade so zákonom o posudzovaní vplyvov na životné prostredia a dokonca by mohlo znejednoznačniť rozsah posudzovaných stavieb, resp. ich vplyvu na životné prostredie. Ak by sa navrhovaný postup účastníctva združení v konaniach o povolení týkal vybraných vodných stavieb išlo by o diskrimináciu podnikateľského prostredia. 

 	
Verejnosť 	5. k čl. I bod 77 
Požadujeme, aby v navrhovanom § 73 ods. 4 (v prípade akceptovanie prechádzajúcej pripomienky by šlo o odsek 6) znel: 

„(4) V prípadoch, v ktorých rozhodnutie orgánu štátnej vodnej správy môže vo veľkom rozsahu ovplyvniť vodné pomery v obci alebo v územných obvodoch viacerých obcí alebo sa týka veľkého počtu účastníkov konania, oznámi orgán štátnej vodnej správy termín a predmet ústneho pojednávania verejnou vyhláškou, prostredníctvom ktorej pozve všetkých jemu známych účastníkov konania, a ktorá sa uverejní vo všetkých dotknutých obciach a zároveň ho zverejní aj na svojej internetovej stránke. V takýchto prípadoch je účastníkom konania aj obec. Súčasťou oznámenia je aj grafické vyjadrenie povoľovanej činnosti, prípadne iný podklad, z ktorého je možné určiť architektonickú a urbanistickú podobu povoľovanej činnosti a jej vplyv na okolie.“. 

Odôvodnenie: 
Navrhujeme nasledovnú úpravu navrhovaného ustanovenia za účelom zlepšenia objektívnej informovanosti dotknutých účastníkov konania a verejnosti. V súčasnosti sa totiž často stáva, že o vodoprávnom konaní, ktoré môže vo veľkom rozsahu ovplyvniť vodné pomery v obci alebo v územných obvodoch viacerých obcí alebo sa týka veľkého počtu účastníkov konania, sa dotknutá verejnosť ani nedozvie, resp. nevie vyhodnotiť závažnosť povoľovanej činnosti. 
Je potrebné, aby za účelom lepšej informovanosti verejnosti bola informácia o začatí konania zverejnená aj na internetovej stránke, ktorá je pre verejnosť najdostupnejším zdrojom informácií. Rovnako navrhujeme, aby súčasťou oznámenia o ústnom pojednávaní bolo aj grafické vyjadrenie povoľovanej činnosti, prípadne iný podklad, z ktorého je možné určiť architektonickú a urbanistickú podobu povoľovanej činnosti a jej vplyv na okolie, z dôvodu lepšej a objektívnejšej informovanosti dotknutej verejnosti a miestnych obyvateľov. 
Pripomienka je zásadná. 	O 	A 	Ustanovenie § 73 ods. 4 je upravené. 	
Verejnosť 	6. nový novelizačný bod  
Za novelizačný bod č. 79 žiadame vložiť nový novelizačný bod č. 80, ktorý znie: 

„80. V § 73 sa vypúšťa odsek 17. 
Doterajšie odseky 18 až 19 sa označujú ako 17 a 18.“. 

Nasledovné novelizačné body sa primerane prečíslujú. 

Odôvodnenie. 
Navrhovaný novelizačný bod vychádza z čl. 46 ods. 2 Ústavy SR, ktorý znie „Kto tvrdí, že bol na svojich právach ukrátený rozhodnutím orgánu verejnej správy, môže sa obrátiť na súd, aby preskúmal zákonnosť takéhoto rozhodnutia, ak zákon neustanoví inak. Z právomoci súdu však nesmie byť vylúčené preskúmanie rozhodnutí týkajúcich sa základných práv a slobôd.“. Ustanovenie § 73 ods. 17 zákona o vodách v súčasnom znení je v rozpore s uvedeným článkom ústavy a je preto potrebné ho vypustiť. 

Je nepochybné, že rozhodnutia, zákonnosť ktorých uvedené ustanovenie zákona o vodách vylučuje zo súdneho prieskumu, sa týkajú základných práv a slobôd a preto nesmú byť vylúčené zo súdneho prieskumu ani zákonom. Je totiž nepochybné, že uvedené rozhodnutia sa dotýkajú napr. vlastníckeho práva chráneného čl. 20 ústavy, či práva na priaznivé životné prostredie chránené čl. 44 ústavy. 

Vylúčenie rozhodnutí zo súdneho prieskumu v dostatočnej miere upravuje ustanovenie § 248 písm. a) až c) Občianskeho súdneho poriadku, pričom ku kritériám na jeho uplatňovanie už v súčasnosti existuje dostatočne rozsiahla judikatúra slovenských súdov (viď napr. rozhodnutie Ústavného súdu SR PL. ÚS 26/01, alebo rozhodnutie Najvyššieho súdu SR sp. zn. 2Sžo 13 /2011). 

Je dokonca možné, že uvedené ustanovenie zákona o vodách v spojení s ustanovením § 248 písm. d) Občianskeho súdneho poriadku (Podľa ktorého súdy nepreskúmavajú „rozhodnutia správnych orgánov, ktorých preskúmanie vylučujú osobitné zákony.“) je obsolentné a nie je možné sa ním riadiť. Vyplýva to napr. z rozhodnutia Najvyššieho súdu SR č. 5Sžp/106/2009, v ktorom Najvyšší súd preskúmaval zákonnosť rozhodnutia o povolení vodnej stavby podľa zákona o vodách a následne toto povolenie zrušil ako nezákonné, napriek zneniu uvedeného ustanovenia § 73 ods. 17 zákona o vodách. V tomto rozhodnutí Najvyšší súd SR okrem iného vyslovil, že 

„Tým, že krajský súd sa na prvom mieste dostatočne nezaoberal vplyvom č. 46 ods. 2 Ústavy Slovenskej republiky na prejednávanú vec, tým zapríčinil, že nevykonal v rozpore s požiadavkou podľa čl. 152 ods. 4 ústavy ústavno-konformný výklad ustanovenia § 248 písm. d) O.s.p. a následne poškodil účastníkov súdneho prieskumu na ich práve na súdnu a inú ochranu v zmysle čl. 46 ods. 1 ústavy.“. 

„Najvyšší súd pritom nemôže nechať bez povšimnutia reálny základ, ktorý slúžil pre vydanie napadnutého rozhodnutia správneho orgánu, tzn. stavebné povolenie na realizáciu vodnej stavby – stavby, ktorá nielenže svojou podstatou vždy zasahuje do ústavného práva jednotlivca na priaznivé životné prostredie ale aj svojim bezprostredným umiestnením a z toho vyplývajúcim dopadom na vodný ekosystém zasahuje do veľmi významnej zložky životného prostredia. 

Podľa čl. 44 ods. 1 ústavy má každý právo na priaznivé životné prostredie a toto právo je vzhľadom k systematike ústavy zaradené do jej Druhej hlavy označenej ako Základné práva a slobody. Až potom, čo by sa krajský súd vysporiadal riadne s vplyvom základného pravidla na rozsah súdneho prieskumu v zmysle čl. 46 ods. 2 ústavy, mohol by vysloviť presvedčivým spôsobom svoj záver o možnosti alebo o zákaze súdneho prieskumu. Nakoľko tak nevykonal, jeho rozsudok je zaťažený vadou nezákonnosti, ktorá sama o sebe je dôvodom na zrušenie prvostupňového rozsudku odvolacím súdom (§ 221 ods. 1 písm. h/ O.s.p.). 

Už z tohto dôvodu je nielen právny záver krajského súdu o správnosti aplikácie ust. § 248 písm. d) O.s.p. ale aj poučovacia inštrukcia žalovaného k prostriedkom nápravy vo vzťahu na príkaz obsiahnutý v čl. 46 ods. 2 veta druhá ústavy mylná, nakoľko nepreskúmali napadnuté rozhodnutie správneho orgánu aj vo vzťahu k možnému zásahu do základných práv a slobôd žalobcu. 

Za týchto podmienok podľa Najvyššieho súdu nič nebráni, aby rozhodnutie žalovaného, tzn. Krajského úradu životného prostredia, týkajúce sa stavebného povolenia vodnej stavby bolo z titulu tvrdeného zásahu do základného práva jednotlivca na priaznivé životné prostredie, podrobené v zmysle čl. 46 ods. 2 ústavy napriek zákonnej výluke súdnemu prieskumu ...“. . 

Pripomienka je zásadná. 
	O 	A 	 	
Verejnosť 	§ 10 
Vody vhodné pre život rýb a reprodukciu pôvodných druhov rýb - navrhujeme doplniť – vodné toky musia zaistiť prirodzený ťah rýb na neresiská v prípade vodných diel na riekach prednostne starými korytami so zachovaným stálym sanitárnym prietokom vody. Výstavba vodných diel kaskádového typu je zakázaná, jestvujúce haťe sa výhľadovo prerobia na vodné stavby derivačného typu. 	O 	ČA 	Čiastočne riešené v § 26 ods. 5 novely zákona a § 10 nie je predmetom novely zákona. 	
Verejnosť 	§ 15 
Program opatrení 
c) využívanie hydroenergetického potenciálu - - navrhujeme doplniť – ,ekologickým spôsobom využívaného hydroenergetického potenciálu, s preferovaním výstavby vodných stavieb derivačného typu mimo hlavného koryta riek  	O 	N 	Nie je predmetom novely zákona, § 15 bližšie upravený v NV SR č. 279/2011 Z. z. 	
Verejnosť 	§ 19 
Používať vody na plavbu – navrhujeme doplniť - vodné diela nesmú priečnymi haťami narušiť plynulosť lodnej plavby na pozemných vodách pre športovú a rekreačnú činnosť, a to ani malých plavidiel (raftov, kanoe, kajakov) 	O 	N 	Riešené v platnom zákone v § 1 písm. f) a § 48 ods. 6. 	
Verejnosť 	§ 47 
Ochrana vodných tokov a ich korýt 
c) odstraňovať nánosy a prekážky vo vodnom toku brániace jeho "nehatenému" odtoku. – navrhujeme nahradiť: prirodzenému odtoku 	O 	N 	Nie je predmetom novely zákona, súčasný pojem vymedzuje funkčnosť odtoku vo vodnom toku. 	
Verejnosť 	§ 51 
Prevod správy drobného vodného toku 
(2) Správca vodného toku môže drobný vodný tok alebo jeho ucelený úsek prenechať do nájmu alebo do výpožičky61) 
c) právnickej osobe a fyzickej osobe-podnikateľovi, s ktorej činnosťou drobný vodný tok súvisí. – navrhujeme doplniť – slobodný prístup občanov k vodnému toku musí byť zaistený (Ústava SR -sloboda pohybu sa zaisťuje). Vodný tok nesmie prenajímateľ ohradiť plotom a tak brániť občanom slobodnému prístupu k brehom. 
– navrhujeme doplniť - Vodný tok nesmie byť umožnené podnikateľovi majetkovo vydržať. 	O 	N 	Riešené v platnom zákone v § 18 ods. 1. 	
Verejnosť 	§ 53 
Povinnosti vlastníka vodnej stavby 
e) odstraňovať predmety zachytené vodnou stavbou alebo zachytené na nej, - navrhujeme doplniť – vrátane odstraňovania sedimentov z priehrad haťového typu – odvozom na skládku nebezpečného odpadu. 
Prepúšťanie kalov z priehradových hatí spodným vypúšťaním je zakázané 
 	O 	N 	Riešené manipulačným poriadkom vodnej stavby v § 57 zákona. 

 	
Verejnosť 	§ 62 
Inšpekcia -- navrhujeme doplniť– každoročne overuje vykonávanie vývozu sedimentov z priehrad haťového typu na skládky nebezpečného odpadu a kontroluje príslušnú dokumentáciu. 	O 	N 	Nakladanie so sedimentami nie je predmetom tohto zákona. 	
Verejnosť 	§ 63 
Obec 
- navrhujeme doplniť– starosta obce nesmie povoliť vodnú stavbu: 
a) ak je proti väčšina poslancov miestneho zastupiteľstva 
b) v prípade predloženia petície nadpolovičnej väčšiny občanov obce proti výstavbe 
c) v prípade negatívneho výsledku platne vyhláseného referenda v obci o výstavbe vodnej stavby 	O 	N 	Nie je predmetom tohto zákona, starosta obce nemá pôsobnosť povoľovať vodné stavby. 	
Verejnosť 	§ 67 
Hlavný štátny vodoochranný dozor 
navrhujeme doplniť– Štátna plavebná správa je povinná zaisťovať a obnovovať vodnými stavbami prerušenú plynulosť vodnej dopravy na pozemných vodách na športovú a rekreačnú činnosť - so zvláštnym dôrazom na rozvoj cestovného ruchu 	O 	N 	Nepatrí do pôsobnosti tohto zákona. 	
Verejnosť 	§ 73 
Postup v konaní 
(12) Náklady na odborné posudky vo vodoprávnom konaní a pri vydávaní vyjadrení znáša ten, kto predložil žiadosť o vydanie rozhodnutia alebo vyjadrenia. 
- navrhujeme doplniť– autor odborného posudku musí byť nezávislý odborník vyberaný elektronickým výberom. Jeho meno musí zostať staviteľovi anonymné až do predloženia posudku. 
- Žiadateľ musí zložíť kauciu na honorár vypracovateľa odborného posucku vopred orgánu štátnej správy. Štátny orgán vyplatí honorár odborníkovi po predložení posudku. 
Objektivita posudku nesmie byť nijako naviazaná na výhodnosť a nevýhodnosť posudku pre zámery žiadateľa. 	O 	N 	Nie je predmetom tohto zákona.  	
Verejnosť 	§ 3 Rozdelenie vôd 
§ 3 
Rozdelenie vôd 
- navrhujeme doplniť – rekreačné vody delíme na stojace a tečúce 
- navrhujeme doplniť – Vody slúžiace k vodnej doprave 	O 	N 	Nie je predmetom novely zákona. 	
Verejnosť 	§ 4 Zisťovanie výskytu a hodnotenie stavu povrchových vôd a stavu podzemných vôd 
§ 4 
Zisťovanie výskytu a hodnotenie stavu povrchových vôd a stavu podzemných vôd 
(14) V rámci zisťovania výskytu a hodnotenia stavu povrchových vôd a podzemných vôd sa vykonáva - navrhujeme doplniť - kontrolu vzhľadu a stavu znečistenia brehových porastov tuhým komunálnym odpadom 
navrhujeme doplniť – vyhodnocovanie možností rozvoja cestovného ruchu 	O 	N 	Hodnotenie stavu vôd je stanovené zákonom. 	
Verejnosť 	§ 5 Environmentálne ciele 
(2) Environmentálne ciele pre útvary povrchových vôd sú - navrhujeme doplniť – rozvíjanie pobytového a zážitkového cestovného ruchu 
(3) Environmentálne ciele pre útvary podzemných vôd sú - navrhujeme doplniť – zabrániť environmentálnej záťaži – toxickým sedimentami v nádržiach haťového typu 	O 	N 	Nie je predmetom novely zákona, environmentálne ciele sú taxatívne vymedzené zákonom.  	
Verejnosť 	§ 10 Vody vhodné pre život rýb a reprodukciu pôvodných druhov rýb  
§ 10 
Vody vhodné pre život rýb a reprodukciu pôvodných druhov rýb - navrhujeme doplniť – vodné toky musia zaistiť prirodzenú migráciu rýb na miesta neresu v prípade vodných diel na riekach prednostne starými korytami so zachovaným stálym sanitárnym prietokom vody. Výstavba vodných diel kaskádového typu je zakázaná, jestvujúce hate sa výhľadovo prerobia na vodné stavby derivačného typu. 	O 	ČA 	Čiastočne riešené v § 26 ods. 5 novely zákona a § 10 nie je predmetom novely zákona. 	
Verejnosť 	§ 12 Plánovanie v povodiach a v oblastiach povodí 
§ 12 
Plánovanie v povodiach a v oblastiach povodí 
(1) Plánovanie v povodiach a v oblastiach povodí (ďalej len „vodné plánovanie“) je sústavná koncepčná činnosť 
vykonávaná najmä na účely- navrhujeme doplniť – rozvíjanie cestovného ruchu a rozvoja trvalej zamestnanosti v oblasti 	O 	ČA 	Riešené v platnom zákone v § 12 ods. 1 písm. b) a c). 	
Verejnosť 	§ 15 Program opatrení 
§ 15 
Program opatrení 
c) využívanie hydroenergetického potenciálu - - navrhujeme doplniť – ,ekologickým spôsobom využívaného hydroenergetického potenciálu a cestovný ruch rešpektujúceho využívania , s preferovaným výstavby vodných stavieb na vlastných pozemkoch investorov – čiže mimo hlavného koryta riek 	O 	N 	Nie je predmetom novely zákona, § 15 bližšie upravený v NV SR č. 279/2011 Z. z. 	
Verejnosť 	§ 19 Používať vody na plavbu  
§ 19 
Používať vody na plavbu – navrhujeme doplniť - vodné diela nesmú priečnymi haťami narušiť plynulosť lodnej plavby na pozemných vodách pre športovú a rekreačnú činnosť a to ani malých plavidiel - ako raftov, či turistických kanoí . Potreba ručného prenášania plavidiel nie je dovolená 
 	O 	N 	Riešené v platnom zákon v § 1 písm. f) a § 48 ods. 6. 	
Verejnosť 	§ 51 Prevod správy drobného vodného toku 
(2) Správca vodného toku môže drobný vodný tok alebo jeho ucelený úsek prenechať do nájmu alebo do výpožičky61) 
c) právnickej osobe a fyzickej osobe-podnikateľovi, s ktorej činnosťou drobný vodný tok súvisí. – navrhujeme doplniť – slobodný prístup občanov k vodnému toku musí byť zaistený (Ústava SR -sloboda pohybu sa zaisťuje). Vodný tok nesmie prenajímateľ ohradiť plotom a tak brániť občanom slobodnému prístupu k brehom. 
– navrhujeme doplniť - Vodný tok nesmie byť umožnené podnikateľovi majetkovo vydržať. 	O 	N 	Riešené v platnom zákone v § 18 ods. 1. 	
Verejnosť 	§ 53 Povinnosti vlastníka vodnej stavby  
§ 53 
Povinnosti vlastníka vodnej stavby 
e) odstraňovať predmety zachytené vodnou stavbou alebo zachytené na nej, - navrhujeme doplniť – vrátane odstraňovania sedimentov z priehrad haťového typu –odvozom na toxickú skládku. 
Prepúšťanie kalov z priehradových hatí (v nočných hodinách) spodným vypúšťaním je zakázané 

g) vytvárať podmienky na prirodzenú migráciu rýb a iných vodných živočíchov, - navrhujeme doplniť- púšťaním vody do starého koryta. Pre majiteľov a budovateľov MVE sa predpisuje dodržiavanie sanitárneho 30% prietoku v starom koryte povinné. 	O 	N 	Riešené manipulačným poriadkom vodnej stavby v § 57 zákona. 
Upravené v § 21 ods. 7 písm. a) platného zákona. 
 	
Verejnosť 	§ 54 Oprávnenia vlastníka vodnej stavby k susedným pozemkom 
§ 54 
Oprávnenia vlastníka vodnej stavby k susedným pozemkom 
(2) Vlastník vodnej stavby je povinný dbať, aby čo najmenej rušil užívanie susedných pozemkov a aby vykonávanými 
prácami nevznikli škody, - navrhujeme doplniť– a nepoškodzoval tak miesrny cestovný ruch, ako aj poskytovateľov služieb v cestovnom ruchu 	O 	N 	Nie je predmetom tohto zákona. 	
Verejnosť 	§ 59 Ministerstvo 
§ 59 
Ministerstvo 
f) zabezpečuje vypracovanie programu protieróznych opatrení na zvyšovanie retenčnej schopnosti čiastkových 
povodí a kontroluje jeho plnenie [§ 11 ods. 4 písm. e)], -- navrhujeme doplniť–verejnosti každoročne predkladá správu o vývoji retenčnej schopnosti povodí 
 
	O 	N 	Nie je predmetom novely zákona. 	
Verejnosť 	§ 60 Krajský úrad životného prostredia  
§ 60 
Krajský úrad životného prostredia -- navrhujeme doplniť– nepovoľuje výstavbu priehrad haťového typu pod mestami s prepadmi do vodného toku 
- navrhujeme doplniť– vypracováva plány na nahrádzanie stavieb haťového typu s výnimkou vodozádržných vyrovnávacích nádrží typu Oravská priehrada, či Lipt. Mara prerábaním na hate s derivačným kanálom a so sanitárnym 30% prietokom v starom koryte. 	O 	N 	Nepatrí do pôsobnosti OÚ ŽP v sídle kraja. Problematika je riešená v NV SR č. 279/2011 Z. z. 	
Verejnosť 	§ 67 Hlavný štátny vodoochranný dozor 
§ 67 
Hlavný štátny vodoochranný dozor 
? navrhujeme doplniť– Štátna plavebná správa je povinná zaisťovať a obnovovať vodnými stavbami prerušenú plynulosť vodnej dopravy na pozemných vodách na športovú a rekreačnú činnosť - so zvláštnym dôrazom na rozvoj CR 	O 	N 	Nepatrí do pôsobnosti tohto zákona. 	
Verejnosť 	§ 73 Postup v konaní 
§ 73 
Postup v konaní 
(12) Náklady na odborné posudky vo vodoprávnom konaní a pri vydávaní vyjadrení znáša ten, kto predložil 
žiadosť o vydanie rozhodnutia alebo vyjadrenia. - navrhujeme doplniť– autor odborného posudku musí byť nezávislý odborník vyberaný elektronickým výberom. Jeho meno musí zostať staviteľovi anonymné až do vyexpedovania posudku. Jeho honorár mu musí uhradiť štátny orgán.Žiadateľ musí zložíť kauciu na honorár predom u orgánu štátnej správy. 
Objektivita posudku nesmie byť nijako naviazané na výhodnosť a nevýhodnoť posudku pre žiadateľa 	O 	N 	Nie je predmetom novely zákona.  	
Verejnosť 	§ 79 Poplatky za odbery podzemných vôd a za vypúšťanie odpadových vôd do povrchových vôd 
§ 79 
Poplatky za odbery podzemných vôd a za vypúšťanie odpadových vôd do povrchových vôd 
(5) Povinnosť platiť poplatky podľa odseku 4 sa nevzťahuje na vypúšťanie odpadových vôd do povrchových 
vôd z 
b) odľahčovacích objektov stokovej siete. -- navrhujeme celý bod b zrušiť – teda bude sa za to platiť (ináč sa dažďové vody v mestách a obciach budú stále zaúsťovať do spoločnej kanalizácie a vodné diela sa budú toxikovať sedimentami). 

(2) Všeobecne záväzný právny predpis, ktorý vydá ministerstvo, ustanoví podrobnosti o 
d) využívaní hydroenergetického potenciálu vodných tokov (§ 21 ods. 1 písm. a) tretí bod), -- navrhujeme doplniť–po zohľadnení nepoškodzovania záujmov cestovného ruchu, plynulosti vodnej dopravy malých a rekreačných plavidiel a hrozby sedimentácie škodlivých sedimentov v nádržiach, ako aj vytvárania nových miest v CR 	O 	N 	Definíciou prívalového dažďa sa sprísňuje možnosť využitia odľahčovacieho objektu stokovej siete. (§ 36 ods. 13 novely zákona). 
(2) Čiastočne riešená v zákone č. 24/2006 Z. z. o posudzovaní vplyvov na životné prostredie. 
 	
Verejnosť 	Navrhované nové doplnky k Zákonu o vodách 
1. Prevádzkovatelia haťových vodných stavieb a MVE na vodných tokoch, je povinný v ročných periódach zabezpečiť odber a rozbor vzoriek sedimentov z dna nádrží nezávislými laboratóriami. 
Výsledok rozboru musí byť zverejnený na oficiálnych stránkach obce v katastrálnom území v ktorom vodná stavba stojí 	O 	N 	Nie je predmetom novely zákona, problematiku sedimentov rieši manipulačný poriadok. 	
SPPK 	spoplatnenie závlahovej vody 
Vyslovujeme zásadnú pripomienku k spoplatneniu závlahovej vody. 
Zdôvodnenie: funkčné závlahy sú najmä v oblastiach, kde sa za ostatných 20 rokov najviac prejavujú klimatické zmeny. V najsuchších rokoch 2000, 2006, 2012 bol rozdiel oproti ostatným oblastiam SR v úrodách cca 30-50 %. 
Intenzívne závlahy umožňujú trvalý, intenzívny pokriv pôdy zabraňujúci odsušovaniu pôdy. Pri extenzívnom využití sa tento faktor znásobí. 
Je to v rozpore s koncepciou poľnohospodárstva do r. 2020 - zvýšenie intenzity zeleniny, ovocia, potravinová bezpečnosť obilnín, mäsa HD, ošípaných. 	Z 	N 	MŽP SR na rozporovom konaní na úrovni štáteho tajomníka dňa 8.8.2013 vysvetlilo dôvody neakceptácie pripomienky. 
Odber povrchovej vody a podzemnej vody na závlahy je vodohospodárska služba, ktorá vyžaduje zavedenie poplatku v zmysle čl. 9 Rámcovej smernice o vode a preukázanie splnenia ex ante kondicionality je podmienkou Európskej únie pre OPŽP na roky 2014-2020. Výška poplatku bude predmetom novelizácie nariadenia vlády Slovenskej republiky č. 755/2004 Z. z., ktorým sa ustanovuje výška neregulovaných platieb, výška poplatkov a podrobnosti súvisiace so spoplatňovaním užívania vôd. 	
SPPK 	K Čl. I bod 20. 
Žiadame v § 17 a ods. 1 na konci vety doplniť text: 
„Používanie vody pri preprave živých rýb z rybníka alebo z rybochovného zariadenia alebo z malej vodnej nádrže osobitne vhodnej na chov rýb, ktoré majú platné osvedčenie na chov rýb podľa osobitného predpisu x) alebo ktoré sú v užívaní právnických osôb s prideleným rybárskym právom podľa osobitného predpisu 70 a), sa nepovažuje za prepravu alebo prevod vody.“ V nadväznosti na to, žiadame doplniť odkaz pod čiarou x) v znení: 
„x) zákon č. 139/2002 o rybárstve a zákon č. 194/1998 o šľachtení a plemenitbe“ Prípadne žiadame, aby bolo v dôvodovej správe k predmetnému ustanoveniu uvedené, že sa dané ustanovenie netýka využívania vody pri vyššie špecifikovanej preprave živých rýb. 
Zdôvodnenie: 
Spresnenie vymedzenia pojmu „preprava alebo prevod vody“ s ohľadom na skutočnosť,že živé ryby sa prepravujú spolu s vodou (v špeciálnych prepravných nádržiach). Vychádza sa z toho, že schválené chovy rýb sú pod dohľadom Štátnej veterinárnej a potravinovej správy SR, kvalita vody používanej v schválených chovoch rýb je monitorovaná a povinnosti chovateľov pri prevozoch rýb upravuje veterinárna legislatíva. 	Z 	N 	SPPK na rozporovom konaní dňa 26.7.2013 po vysvetlení dôvodov neakceptácie pripomienyk odstúpila od nej. 	
SPPK 	K ČL. I bod 93. a 97. (§ 78 ods. 5 písm. c) a § 79 ods. 3 písm. f)  
Žiadame zmeniť znenie § 78 ods. 5 písm. c) a § 79 ods. 3 písm. f) nasledovne: 
„prevádzku rybníkov, rybochovných zariadení a na napúšťanie vodných nádrží osobitne vhodných na chov rýb, ktoré sú v užívaní právnických osôb s prideleným rybárskym právom podľa osobitného predpisu 70a), alebo na ktoré bolo vydané osvedčenie podľa osobitného predpisu x)“. 

V nadväznosti na uvedené žiadame doplniť odkaz pod čiarou, ktorý znie: 
„x) zákon č. 139/2002 o rybárstve a zákon č. 194/1998 o šľachtení a plemenitbe“ 

Táto pripomienka je zásadná. 

Odôvodnenie: 
1. Rybníky a rybochovné zariadenia majú ako subjekty nakladajúce s vodou niektoré osobitosti: 
• plnia mimoprodukčné funkcie vo verejnom záujme (zadržiavanie vody v krajine, sedimentácia vody z tokov a následné odbahňovanie, protipovodňová ochrana územia, krajinotvorba, monitorovanie kvality vody, činnosť a zabezpečovanie zamestnanosti vo vidieckych regiónoch, vytváranie podmienok a príležitostí pre nadväzujúce činnosti), ktorých zabezpečovanie je nákladné a štát im na ne neprispieva, 
• prispievajú k zabezpečovaniu potravinovej bezpečnosti štátu produkciou hodnotných a zdravých potravín – sladkovodných rýb a výrobkov z nich, pričom štát deklaruje podporu zvýšenia ich spotreby na obyvateľa a rok, nakoľko SR v tomto ukazovateli zaostáva, 
• v dôsledku nedostatku vlastných produkčných kapacít správcov revírov zabezpečujú dodávky násad do revírov SR a tým plnenie zákonnej zarybňovacej povinnosti, udržiavania diverzity ichtyofauny a ochranu genofondu tradičných druhov rýb, 
• sladkovodné ryby sa v podmienkach SR v rozhodujúcej miere chovajú v prietočných systémoch, kde sa odoberaná voda nespotrebováva ale v rovnakom množstve sa vracia do vodného toku, vzhľadom na sedimentáciu v rybníkoch a sedimentačných objektoch rybochovných zariadení v lepšej kvalite (potvrdené výsledkami vyšetrenia vody), 
• o osobitosti nakladania s vodami pri chove rýb svedčí aj to, že v zmysle § 2 písm. j) zákona sa voda vypúšťaná z rybochovných zariadení, rybníkov a vodných nádrží osobitne vhodných na chov rýb, nepovažuje za odpadovú (použitú) vodu, 
• voda, vzhľadom na prietočný charakter objektov využívaných na chov rýb, sa do nich odoberá aj v čase, keď sa ryby neprodukujú (niektoré fázy chovného cyklu, nariadená eradikácia a pod.) 

2. V SR sú chovateľmi rýb živnostníci, SHR, mikro resp. malé a iba niekoľko stredných podnikov. Spoplatnenie odberu vody (napr. v chovoch lososovitých rýb v ráde desiatok mil. m3 ročne) by pre tieto subjekty predstavovalo zaťaženie (prakticky nový typ dane „z vody“) znamenajúce ich zánik, nemožnosť premietnutia tohto nákladu do ceny vzhľadom na stratu konkurencieschopnosti v súvislosti s otvorenosťou trhu pre produkty z krajín EÚ resp. tretie krajiny, kde takéto spoplatnenie neexistuje. 

3. Akékoľvek malé spoplatnenie (zvlášť pri možnosti neskoršej valorizácie, a to iba vykonávacím predpisom) nakladania s vodami by znamenalo zánik tohto odvetvia ťažko skúšanej živočíšnej výroby, v regiónoch Slovenska kde má chov rýb tradíciu, následky čoho (vrátane straty pracovných miest) by výnosom spoplatnenia neboli vyvážené. 	Z 	A 	Rozporové konanie- 26.7.2013. Ustanovenia § 78 ods. 5 písm. c) a § 79 ods. 3 písm. f) sú upravené. 	
SPPK 	k Čl. I. bod 101. 
Ustanovenie § 80e považujeme za vágne a retroaktívne ustanovenie. 
Vágne je z dôvodu, že neurčuje kto (držiteľ povolenia alebo orgán štátnej správy) má za povinnosť vo veci konať. 
Neprípustne retroaktívne je preto, že spätne, pred nadobudnutím účinnosti novely, skracuje u vydaných povolení obdobie ich platnosti dokonca pod lehoty, ktoré novela ustanovuje (napr. z 10 rokov uvedených v § 21 na 2 roky). 
Zneplatnením vydaných povolení do 2 rokov od nadobudnutia účinnosti novely sa v situácii nedostatku vody (s perspektívou zhoršovania) vytvára priestor pre vylobovanie vydania nových povolení pre ekonomicky silné skupiny na úkor malých (tradičných) subjektov nakladajúcich s vodou. Zároveň sa tým môžu znehodnotiť investície (niektoré podporované z fondov EÚ a ŠR SR), ktoré boli budované na základe povolení vydaných na dobu neurčitú s možnosťou ich zneplatnenia iba z dôvodov striktne vymedzených zákonom. 

Ak už je nevyhnutné povolenia časovo limitovať, žiadame takúto úpravu: 
V § 80e ods. 3 na konci pripojiť text: 
„Obdobie platnosti doterajších povolení vydaných na dobu neurčitú sa stanovuje v lehotách podľa tohto zákona, ktoré začnú plynúť dňom nadobudnutia jeho účinnosti." táto pripomienka je zásadná. 	Z 	A 	Rozporové konanie- 26.7.2013. Ustanovenie § 21 ods. 1 je upravené vypustením slova "najmä". 	
SPPK 	K § 19 ods. 2 
Navrhujeme v § 19 ods. 2 a v celom texte zákona slovné spojenie "nádrž určená na hospodársky chov rýb“ nahradiť slovným spojením: 
„vodná nádrž osobitne vhodná na chov rýb“, a to v príslušnom tvare. 
Zdôvodnenie: 
Zosúladenie používaných pojmov v rámci celého textu zákona, nakoľko sa v ňom na rôznych miestach používajú obidva pojmy. V zákone o rybárstve sa uvádza pojem „malá vodná nádrž osobitne vhodná na chov rýb“. 	O 	A 	 	
SPPK 	k §19 ods. 2 a § 77 ods. 1 písm. a) 
Žiadame v § 19 ods. 2 za slovné spojenie "chov rýb" vložiť text: „v pásme 100 m od okraja klietkových (a obdobných) chovov rýb vrátane ich kotviacich prvkov“ Táto pripomienka je zásadná. 

V nadväznosti na uvedené, navrhujeme zároveň v § 77 ods. 1 písm. a) za slová „chov rýb“ vložiť text: 
„v pásme 100 m od okraja klietkových (a obdobných) chovov rýb vrátane ich kotviacich prvkov“. 

Zdôvodnenie: 
Ochrana chovov rýb na vodných nádržiach využívaných na viaceré účely.	Z 	N 	MŽP SR na rozporovom konaní na úrovni štátneho tajomníka dňa 8.8.2013 vysvetlilo dôvody neakceptácie pripomienky. 
Plavidlá sa musia pri svojej činnosti riadiť zákonom č. 338/2000 Z. z. o vnútrozemskej plavbe a o zmene a doplnení niektorých zákonov znení neskorších predpisov. Hospodársky chov rýb vo vodných nádržiach je potrebné riešiť na základe zmluvného vzťahu so správcom vodného toku, na ktorom je vybudovaná vodná nádrž v súlade s účelom užívania, na ktorý je vodná stavba zriadená a prevádzkovaná. 
SPPK: Netrvá na pripomienke 
 	
SPPK 	k § 19 ods. 3  
Žiadame v § 19 ods. 3 doplniť nové písmeno, ktoré znie: e) použité na obsluhu chovov rýb, zriadených v súlade so zákonom. Táto pripomienka je zásadná. 

Zdôvodnenie: 
Zakotvenie z logiky veci vyplývajúceho, v praxi (de facto) existujúceho a tolerovaného stavu, vo vzťahu k obslužným plavidlám chovov rýb na vodných nádržiach určených na hospodársky chov rýb a chovov rýb na vodných nádržiach využívaných na viaceré účely, do textu zákona (de jure). Vychádza sa z toho, že na povrchových vodách nachádzajúcich sa v ochranných pásmach vodárenských zdrojov sa chov rýb nepovoľuje. 	Z 	A 	MPa RV SR po vysvetelní neakceptácie zásadnej pripomienky na rozporovom konaní dňa 26.7.2013 odstúpilo od pripomienky. 	
SPPK 	K ČL. I bod 27. 
Znenie § 21 ods. 2 písm. b): „inak platí, že odobral množstvo vody podľa vydaného povolenia“ je neprípustné. Nesúhlasíme s ním aj vzhľadom na spoplatnenie odberu. Táto pripomienka je zásadná. 

Odôvodnenie: 
Nikto (o to viacej štát) by nemal vyberať úhrady za plnenia, ktorých uskutočnenie nie je preukázané! V súčasnosti nedosahujú prietoky vodných tokov stavy, za ktorých boli vydávané povolenia na odbery vody a subjekty preto väčšiu časť roka nemôžu odoberať ani povolené množstvá. Vec je možné riešiť buď paušálnou platbou (v sume určenej v zmysle zákona) alebo pokutou (prípadne opakovanou po márnom uplynutí doby určenej na nápravu – keďže zákon ukladá v § 53 písm. d) vlastníkovi vodnej stavby povinnosť osadiť a udržiavať na vodnej stavbe ciachy resp. vodočet). 	Z 	N 	SPPK na rozporovom konaní dňa 26.7.2013 odstúpila od pripomienky po vysvetlení dôvodov jej neakceptácie. 	
SPPK 	K Čl. I bod 30. a § 21 ods. 7 písm. a)  
Žiadame v § 21 ods. 7 na koniec písm. a) aj písm. b) vložiť text: 
„pričom pri povoľovaní odberu na osobitné užívanie vôd alebo pri povoľovaní zvýšenia odberu berie do úvahy aj sumár povolených odberov podľa evidencie povolení (§ 15 ods. 6.) a nový odber nepovolí, ak by ním bola ohrozená alebo sťažená riadna prevádzka vodných stavieb s platným povoleným odberom, nachádzajúcich sa v smere toku pod miestom nového odberu.“ Táto pripomienka je zásadná. 

Odôvodnenie: 
Bežnou praxou v SR je, že pri vydávaní nového povolenia na odber vôd, miestne príslušný orgán vodnej správy neberie do úvahy existenciu povolených odberov mimo jeho obvodu/obvodov. Obzvlášť vzhľadom na zhoršujúcu sa výdatnosť tokov a prameňov sa bežne stáva, že sa vydávajú povolenia (pre zasnežovanie, elektrárne a iné vodné stavby a pod.) na nové odbery vody, ktoré potom ohrozujú (sezónne alebo aj celoročne) riadne fungovanie subjektov s už vydaným povolením odberu. Vzhľadom na nepriaznivý výhľad ohľadom hydrologických pomerov sa bude napätie v tejto oblasti aj u už vydaných (nie to ešte nových) povolení stupňovať. Pri povoľovaní nových odberov je preto nevyhnutné vykonať bilanciu na celom vodnom toku (toku prameňa) pod miestom posudzovaného odberu. 	Z 	A 	Rozporové konanie - 26.7.2013. Ustanovenie § 21 ods. 7 písm. a) je upravené. 	
SPPK 	K § 21 ods. 7 
Žiadame v § 21 ods. 7 vložiť nové písm. c), ktoré znie: 
„c) stanovisko Ministerstva pôdohospodárstva a rozvoja vidieka SR podľa § 64 písm. e)“. Táto pripomienka je zásadná. 

Odôvodnenie: 
V nadväznosti na ciele Koncepcie rozvoja pôdohospodárstva SR na roky 2013 – 2020, s ohľadom na situáciu opísanú v odôvodnení k pripomienke k § 21 ods. 7 písm. a) a b)., je potrebné zabezpečiť ochranu významných chovov rýb v zmysle zabezpečenia základného predpokladu ich existencie – odber povoleného množstva vody. V SR sú chovateľmi rýb živnostníci, SHR, mikro resp. malé a iba niekoľko stredných podnikov, ktoré nemajú silu „prelobovať“ neporovnateľne silnejšie subjekty, pôsobiace v sfére výroby el. energie resp. lyžiarskych areálov, a preto je zásahom štátu potrebné zjednať ich ochranu tým viacej, že povolenia na odbery vody pre chovy rýb boli na danom toku/prameni vydané ak nie prvé, tak medzi prvými a rybochovné zariadenia plnia mimoprodukčné funkcie vo verejnom záujme. 	Z 	N 	SPPK na rozporovom konaní dňa 26.7.2013 odstúpila od zásadnej pripomienky po vysvetlení dôvodov jej neakceptácie. 	
SPPK 	k § 53 písm. g) 
Navrhujeme v § 53 písm. g) na koniec vety vložiť text: 
„to neplatí, ak ide o rybníky, rybochovné zariadenia alebo malé vodné nádrže osobitne vhodné na chov rýb, a ak to vyžaduje ochrana pred povodňami alebo iný verejný záujem,“ 
Zdôvodnenie: 
Zosúladenie textu s textom § 26 druhej vety ods. 5 zákona. 	O 	A 	Ustanovenie § 53 písm. g) je upravené. 	
SPPK 	k § 64  
Navrhujeme v nadpise § 64 a v celom texte zákona slová „Ministerstvo pôdohospodárstva SR“ nahradiť textom: 
„Ministerstvo pôdohospodárstva a rozvoja vidieka SR“, a to vždy v príslušnom tvare. 
Zdôvodnenie: 
Zosúladenie textu zákona s kompetenčným zákonom. 	O 	A 	 	
SPPK 	K § 64  
Požadujeme v § 64 vložiť nové písmená e) a f), ktoré znejú: 
„e) vedie evidenciu ním vydaných osvedčení na chov rýb podľa osobitného predpisu x) podľa jednotlivých vodných tokov a prameňov,“ 

"f) vydáva stanovisko k vydaniu povolenia na osobitné užívanie vôd alebo zvýšeniu povoleného odoberaného množstva vody v rámci povolenia na osobitné užívanie vôd ak je v smere toku vody pod miestom odberu o povolení ktorého sa rozhoduje prevádzkovaný chov rýb s platným osvedčením na chov rýb podľa písm. e)“ 

V nadväznosti na to žiadame doplniť odkaz pod čiarou x) v znení: 
„x) zákon č. 139/2002 o rybárstve a zákon č. 194/1998 o šľachtení a plemenitbe“. Táto pripomienka je zásadná. 

Zdôvodnenie: 
Nadväznosť na pripomienky k § 21 ods. 7. 
 	Z 	N 	SPPK na rozporovom konaní dňa 26.7.2013 odstúpilo od zásadnej pripomienky. 	
SPPK 	K § 70 ods. 5  
Požadujeme v § 70 ods. 5 za slová „chemicko-technologického smeru“ vložiť čiarku a za ňou text: 
„v prevádzke rybníka, rybochovného zariadenia alebo vodnej nádrže osobitne vhodnej na chov rýb“. Táto pripomienka je zásadná. 

Odôvodnenie: 
Rybochovné zariadenia sú z pohľadu problematiky riešenej zákonom jednoduché vodné stavby, v rozhodujúcej miere malého rozsahu, kde na zvládnutie funkcie vodohospodára postačuje zákonom stanovená trojročná prax pri ich prevádzke, a preto nie je účelné zaťažovať týchto živnostníkov, SHR a malé podniky nákladmi súvisiacimi s úhradami miezd resp. zmluvných cien za výkon tejto funkcie. 	Z 	N 	SPPK na rozporovom konaní dňa 26.7.2013 odstúpila od zásadnej pripomienky po vysvetlení neakceptácie jej dôvodov . 	
SPPK 	K ČL. I bod 93. a 97. (Výnimky týkajúce sa závlahovej vody) 
Žiadame opätovne doplniť slovné spojenie „na zavlažovanie poľnohospodárskej pôdy“ do § 78 ods. 5 ako písm. d) a do § 79 ods. 3 ako písm. h). Táto pripomienka je zásadná. 
Odôvodnenie: 
Nemôžeme súhlasiť s tým, aby bol odber vody na zavlažovanie poľnohospodárskej pôdy vylúčený z výnimiek oslobodených od povinnosti platiť platby a poplatky za užívanie vôd. 

• Spoplatnenie závlahovej vody spôsobí zmarenie a znehodnotenie investícií realizovaných pestovateľmi do intenzifikačného faktora závlah (masové investície 
do závlahových detailov z eurofondov, investície do prenajatého majetku š.p. Hydromeliorácie, investície do potrubnej siete vo vlastníctve Slovenskej republiky), ktoré sa v kontinentálnych klimatických podmienkach stávajú neoddeliteľnou súčasťou hospodárenia na pôde. 
• Zároveň tým dôjde k zvýšeniu nákladov na pestovanie plodín pestovaných pod závlahou predovšetkým cukrovej repy, osivovej kukurice, poľnej zeleniny, ovocných sadov a vinohradov krmovín a kukurice. 
• Ďalším dôsledkom bude negatívny vplyv na rozpočet verejnej správy a sociálne vplyvy, nakoľko špeciálne plodiny pestované pod závlahou vyžadujú aj vysoký podiel ľudskej práce a pri zvýšení nákladov hrozí vypustenie týchto plodín z osevného postupu a pokračujúce zvyšovanie nezamestnanosti vidieka. Navrhovaná zmena je v rozpore s Koncepciou rozvoja pôdohospodárstva SR na roky 2014 – 2020 MPaRV schválená vládou Slovenskej republiky, ktorá preferuje pestovanie špeciálnych plodín s pozitívnym vplyvom na vysoký podiel ľudskej práce a tým pádom pozitívnym vplyvom na zamestnanosť vidieka. 
• Je potrebné uviesť, že pri pestovaní zeleniny, ovocia, vinohradov, cukrovej repy, ale aj osivovej kukurice, o konečnej produkcii jednotlivých plodín významnou mierou rozhodujú v našich arídnych podmienkach vlahové pomery v pôde, v dvoch až troch produkčne rozhodujúcich mesiacoch jún, júl a august, pričom v bežnom ročníku je potrebné rastlinám poskytnúť doplnkovú závlahu v priemere 2 000 m3/ ha, čo pri akomkoľvek, aj malom finančnom zaťažení spôsobí nerentabilitu pestovania týchto komodít. Funkčné závlahy sú najmä v oblastiach, kde za ostatných 20- rokov sa najviac prejavujú klimatické zmeny. V najsuchších rokoch 2000, 2006, 2012 rozdiel oproti ostatným oblastiam SR v úrodách cca 30-50 %. Intenzívna závlaha - trvalý, intenzívny pokriv pôdy zabraňuje odsušovanie pôdy. V prípade extenzity sa tento faktor znásobí. 
• Zmena bude mať vplyv aj na spracovateľské mraziarenské závody nachádzajúce sa v oblasti s vysokou mierou nezamestnanosti, ktorých rozvoj je v rozhodujúcej miere odkázaný na dodávky čerstvej suroviny z kvalitne zavlažovaných poľnohospodárskych plôch. Mrazené výrobky vyrobené v týchto závodoch sú konkurenčne konfrontované s ostatnými poprednými európskymi výrobcami mrazenej zeleniny a to nielen z pohľadu kvality, ale hlavne z pohľadu nákladovosti a cenovej konkurencieschopnosti. Práve oblasť pestovania zavlažovanej zeleniny je v súčasnosti rozhodujúca pre dosiahnutie tejto konkurencieschopnosti, nakoľko ide o finančne mimoriadne náročnú záležitosť a to nielen z pohľadu investícií do zavlažovacích systémov, ale aj z pohľadu prevádzkovej nákladovosti zavlažovania. Pestovanie a spracovanie zeleniny je priamo závislé na koncepčnom budovaní zavlažovacích systémov, ktoré by však pri nekontrovateľnom vývoji, nákladovosti vody odoberanej za účelom zavlažovania pestovanej zeleniny vytvárala predpoklady pre nekonkurencieschopnosť mrazenej zeleniny ako na domácom a tak aj zahraničných trhoch. 
• Obávame sa, že akékoľvek vytvorenie priestoru pre zdražovanie vody určenej na zavlažovanie by malo za následok znehodnotenie už realizovaných investícií do zavlažovacích systémov a oslabilo by to záujem pestovateľov investovať do tejto oblasti v budúcom období. 	Z 	N 	MŽP SR na rozporovom konaní na úrovni štátneho tajomníka dňa 8.8.2013 vysvetlilo dôvody neakceptácie pripomienky. 
Odber povrchovej vody a podzemnej vody na závlahy je vodohospodárska služba, ktorá vyžaduje zavedenie poplatku v zmysle čl. 9 Rámcovej smernice o vode a preukázanie splnenia ex ante kondicionality je podmienkou Európskej únie pre OPŽP na roky 2014-2020. Výška poplatku bude predmetom novelizácie nariadenia vlády Slovenskej republiky č. 755/2004 Z. z., ktorým sa ustanovuje výška neregulovaných platieb, výška poplatkov a podrobnosti súvisiace so spoplatňovaním užívania vôd. 	
SPPK 	K Čl. I bod 90. 
Nesúhlasíme so znížením hranice objemu vody v § 78 ods. 3 písm. a) pri odbere povrchových vôd z vodných tokov z 15 000 m3 na 600 m3 za kalendárny rok. Žiadame, aby bola pôvodná hranica nezmenená, alebo aby jej zníženie nebolo tak výrazné, prípadne žiadame umožniť výnimku zo spoplatnenia pre chovy hospodárskych zvierat. Táto pripomienka je zásadná. 

Odôvodnenie: 

Obávame sa, že zníženie hranice bude mať vplyv na spoplatnenie súvisiace s využívaním vody živočíšnymi farmami na napájanie zvierat. To by malo negatívny vplyv na činnosť poľnohospodárskych subjektov.  	Z 	A 	SPPK na rozporovom konaní na úrovni štátneho tajomníka dňa 8.8.2013 predložila protinávrh na hranicu odoberaného množstva 6 000 m3, ktoré sa nespoplatní. MŽP SR prehodnotilo tento protinávrh. 
Ustanovenie § 78 ods. 3 písm. a) sa upravilo: Platby sa platia za: 
"a) odbery povrchových vôd z vodných tokov v množstve nad 1 800 m3 ročne alebo 150 m3 mesačne .....". 	
SPPK 	Čl. I bod 13. 
Nesúhlasíme s tým, aby § 9 ods. 3 ustanovoval povinnosť odberateľa zabezpečovať sledovanie kvality vôd určených na závlahy. Táto pripomienka je zásadná. 

Odôvodnenie: 
Prepokladáme, že takáto zmena by znamenala ďalšie zaťaženie poľnohospodarkych subjektov. Sme toho názoru, že sledovanie kvality vôd určených na závlahy by mal zabezpečovať jej správca, resp. dodávateľ, o to viac v prípade, ak má dôjsť k spoplatneniu vôd určených na závlahy.  	Z 	ČA 	Rozporové konanie- 26.7.2013. Ustanovenie § 9 ods. 3 je vypustené. 	
SVSR pre rozvoj občianskej spoločnosti 	čl. I bod 35  
V § 26 ods. 5 vypustiť časť vety „a ak to vyžaduje ochrana pred povodňami alebo iný verejný záujem, a ak to nemožno zabezpečiť z dôvodu technickej nerealizovateľnosti alebo neprimerane vysokých nákladov“. . 

Odôvodnenie: Navrhovaná úprava predpisu je v rozpore so smernicou Európskeho parlamentu a Rady č. 2000/60/ES z 23. októbra 2000 ustanovujúcej rámec pôsobnosti spoločenstva v oblasti vodnej politiky (tzv. Rámcová smernica o vode), ktorá neumožňuje priamo v zákone ustanoviť výnimky z jej uplatňovania. Navyše navrhovaná úprava obsahuje vágne a nekonkrétne pojmy, ktoré budú jednoducho zneužiteľné (nie je napr. jasné, čo aké konkrétne náklady sa považujú za „neprimerane vysoké“, ktoré „verejné záujmy“ majú prednosť pred verejným záujmov na ochrane životného prostredia atď.) Postup, podľa ktorého má Slovenská republika, rovnako ako ostatné členské štáty EÚ, posudzovať a povoľovať výnimky z environmentálnych cieľov uvedených v Rámcovej smernici o vode, stanovila Európska komisia vo svojom metodickom dokumente. 	Z 	A 	Ustanovenie § 26 ods. 5 je upravené. 	
SVSR pre rozvoj občianskej spoločnosti 	čl. I bod 51 
Novelizačný bod vypustiť a ponechať súčasné znenie ustanovenia § 48 ods. 4 písm. h) zákona o vodách. 

Odôvodnenie: Navrhované znenie ustanovenia, na základe ktorého sa má „umožniť“ odber povrchových vôd evokuje možnosť, že ak akýkoľvek subjekt, ktorý požiada o odbery akéhokoľvek množstva povrchových vôd z vodného toku, musí mu to byť správcom „umožnené“, pričom na túto činnosť určí správca vodného toku podmienky. V skutočnosti však povolenie na odbery vody nevydáva správca toku, ani nerozhoduje o podmienkach týchto odberov. Túto právomoc má príslušný orgán štátnej vodnej správy, ktorý vydáva povolenie na osobitné užívanie vôd (ktorým je aj odber povrchových vôd na rôzne účely), určuje ich množstvo, účel, povinnosti a podmienky atď. 
Navyše je orgán štátnej vodnej správy v zmysle § 21 ods. 7 zákona o vodách viazaný tam uvedenou podmienkou, ktorá znie: „Orgán štátnej vodnej správy je viazaný pri povoľovaní odberu vôd z vodného toku prietokom vody vo vodnom toku, ktorý ešte umožňuje všeobecné užívanie povrchových vôd a zabezpečuje funkcie vodného toku a zachovanie vodných ekosystémov v ňom (ďalej len "minimálny zostatkový prietok")“. Je teda zrejmé, že ani správca toku, ani orgán štátnej vodnej správy nemôže „umožniť“ odbery povrchových vôd, ale správca toku môže „iba“ vytvárať podmienky na odbery, ktoré neporušia uvedenú podmienku. 	Z 	A 	Ustanovenie § 48 ods. 4 písm. h) je upravené. 	
SVSR pre rozvoj občianskej spoločnosti 	čl. I bod 53 
Novelizačný bod vypustiť. 

Odôvodnenie: § 49 zákona o vodách umožňuje správcovi vodného toku vstupovať na cudzie nehnuteľnosti, odstraňovať či vysádzať dreviny atď. a to v podstate bez obmedzení. Týmto spôsobom sa už dnes pomerne silne zasahuje do vlastníckych a užívateľských práv vlastníkov nehnuteľností. Prenesením tejto „silnej“ kompetencie zásahu do vlastníckych a užívateľských práv ďalej na „osoby, s ktorými má správca vodného toku upravený právny vzťah“ sa otvára otázka, prečo by mal vlastník nehnuteľnosti strpieť vstupovanie ďalších „osôb“ na svoj pozemok. Neexituje žiadny logický, ani iný dôvod na to, aby správca vodného toku mal právomoc poveriť ďalšie osoby na výkon uvedených práv, napr. aby uvedené osoby mohli odstraňovať dreviny podľa § 49 ods. 1 písm. b) zákona o vodách, alebo ťažiť štrk podľa § 49 ods. 1 písm. c) zákona o vodách. 	Z 	A 	Ustanovenie § 49 ods. 6 je upravené. 	
SVSR pre rozvoj občianskej spoločnosti 	čl. I bod 77 
§ 73 ods. 4 

„(4) V prípadoch, v ktorých rozhodnutie orgánu štátnej vodnej správy môže vo veľkom rozsahu ovplyvniť vodné pomery v obci alebo v územných obvodoch viacerých obcí alebo sa týka veľkého počtu účastníkov konania, oznámi orgán štátnej vodnej správy termín a predmet ústneho pojednávania verejnou vyhláškou, prostredníctvom ktorej pozve všetkých jemu známych účastníkov konania, a ktorá sa uverejní vo všetkých dotknutých obciach a zároveň ho zverejní aj na svojej internetovej stránke. V takýchto prípadoch je účastníkom konania aj obec. Súčasťou oznámenia je aj grafické vyjadrenie povoľovanej činnosti, prípadne iný podklad, z ktorého je možné určiť architektonickú a urbanistickú podobu povoľovanej činnosti a jej vplyv na okolie.“. 
Odôvodnenie: 
Nasledovná úprava navrhovaného ustanovenia je za účelom zlepšenia objektívnej informovanosti dotknutých účastníkov konania a verejnosti. Je potrebné, aby za účelom lepšej informovanosti verejnosti bola informácia o začatí konania zverejnená aj na internetovej stránke, ktorá je pre verejnosť najdostupnejším zdrojom informácií. Súčasťou oznámenia o ústnom pojednávaní bolo aj grafické vyjadrenie povoľovanej činnosti, prípadne iný podklad, z ktorého je možné určiť architektonickú a urbanistickú podobu povoľovanej činnosti a jej vplyv na okolie, z dôvodu lepšej a objektívnejšej informovanosti dotknutej verejnosti a miestnych obyvateľov. 	Z 	A 	Ustanovenie § 73 ods. 4 je upravené. 	
SVSR pre rozvoj občianskej spoločnosti 	čl. I bod 77 
§ 73 ods. 3 na koniec vložiť vety „Účastníkom vodoprávneho konania podľa tohto zákona je aj fyzická osoba, mimovládna nezisková organizácia alebo právnická osoba, ktorej toto postavenie vyplýva z osobitného predpisu x). Združenie s právnou subjektivitou, ktorého predmetom činnosti najmenej jeden rok je ochrana životného prostredia a ktoré podalo predbežnú žiadosť o účastníctvo podľa odseku 4, je účastníkom konania, pokiaľ mu to postavenie nevyplýva už z predchádzajúcej vety, ak písomne alebo elektronicky potvrdilo svoj záujem byť účastníkom v začatom konaní; potvrdenie musí byť doručené príslušnému orgánu štátnej vodnej správy v lehote na to určenej týmto orgánom a zverejnenej spolu s informáciou o začatí tohto konania podľa odseku 5.“. 

Odkaz pod čiarou k odkazu x) znie: § 24 až § 27 zákona č. 24/2006 Z.z. o posudzovaní vplyvov na životné prostredie a o zmene a doplnení niektorých zákonov. 

Do ustanovenia § 73 vložiť nové odseky 4 a 5, ktoré znejú: 

„(4) Združenie podľa odseku 3 môže formou predbežnej žiadosti písomne požiadať orgán štátnej vodnej správy o účasť v bližšie nešpecifikovaných správnych konaniach, ktoré tento orgán v budúcnosti začne alebo v súčasnosti vedie, a v ktorých môžu byť dotknuté záujmy chránené týmto zákonom. Žiadosť musí obsahovať najmä názov združenia, jeho sídlo, identifikačné číslo, meno a priezvisko osoby oprávnenej konať v mene združenia a určenie konania, o ktorého začatí chce byť združenie upovedomené; prílohou k žiadosti musia byť stanovy preukazujúce predmet činnosti podľa odseku 3. 

(5) Orgán štátnej vodnej správy je povinný zverejniť na svojej internetovej stránke informáciu o začatí každého správneho konania, v ktorom môžu byť dotknuté záujmy chránené týmto zákonom a to najneskôr do troch dní od začatia konania; súčasťou uvedenej informácie je údaj o lehote, ktorú určil na doručenie písomného alebo elektronického potvrdenia záujmu byť účastníkom v začatom konaní podľa odseku 3, ktorá nesmie byť kratšia ako sedem dní od zverejnenia informácie.“. 

Nasledovné odseky ustanovenia § 73 je potrebné primerane prečíslovať. 

Odôvodnenie: Uvedená pripomienka jr na základe ustanovení § 24 až § 27 zákona č. 24/2006 Z.z. o posudzovaní vplyvov na životné prostredie (zákon EIA). 	Z 	A 	Ustanovenia § 73 ods. 3 a 5 sú upravené. 	
SVSR pre rozvoj občianskej spoločnosti 	Za novelizačný bod č. 79 vložiť nový novelizačný bod č. 80, ktorý znie:  
„80. V § 73 sa vypúšťa odsek 17. 
Doterajšie odseky 18 až 19 sa označujú ako 17 a 18.“. 

Nasledovné novelizačné body sa primerane prečíslujú. 

Odôvodnenie. 
Navrhovaný novelizačný bod vychádza z čl. 46 ods. 2 Ústavy SR, ktorý znie „Kto tvrdí, že bol na svojich právach ukrátený rozhodnutím orgánu verejnej správy, môže sa obrátiť na súd, aby preskúmal zákonnosť takéhoto rozhodnutia, ak zákon neustanoví inak. Z právomoci súdu však nesmie byť vylúčené preskúmanie rozhodnutí týkajúcich sa základných práv a slobôd.“. Ustanovenie § 73 ods. 17 zákona o vodách v súčasnom znení je v rozpore s uvedeným článkom ústavy a je preto potrebné ho vypustiť. 	Z 	A 	 	
ÚRSO 	K bodu 20  
Nový § 17a ods. 14 

Keďže ide o národné bohatstvo a súčasne surovinu strategického významu a verejného záujmu navrhujeme ešte prehodnotiť výšku úhrady (podielu štátu) z ceny za predaj tejto vody. Nie je tiež ustanovené, kto bude určovať výšku ceny za predaj tejto vody. Bude cena stanovená dohodou zmluvných strán podľa zákona o cenách? 
Je treba tiež zvážiť a spresniť z akej ceny úhrada bude stanovená, či to bude potom z výslednej ceny vody pre konečných odberateľov v príslušnej krajine, z priemernej ceny vody alebo obvyklej ceny v danej krajine. 
 	Z 	A 	Ustanovenie § 17a ods. 14 je upravené. 	
ÚRSO 	K bodu 21  
Upozorňujeme, že v znení ustanovenia je použitý nový pojem „zrážkových vôd“, ktorý však nie je nikde v zákone zadefinovaný. 	O 	A 	Je to všeobecne zaužívaný pojem. 	
ÚRSO 	K bodu 90  
§ 78 ods. 3 písm. a) 
Zmenou znenia tohto ustanovenia bude znížená hranica množstva odberov povrchových vôd, ktoré nepodliehajú spoplatneniu, resp. spoplatnené celé množstva odobratej povrchovej vody (okrem účelu podľa § 18 ods. 4, čo bude mať vplyv jednak na cenovú reguláciu v oblasti poskytovania vodohospodárskych služieb - na regulovanú činnosť – odbery povrchovej vody z vodných tokov, ale tiež na cenovú reguláciu výroby, distribúcie a dodávky pitnej vody verejným vodovodom. 
V prvom prípade - zvýšenie množstva spoplatnených odberov povrchových vôd by mohlo pozitívne ovplyvniť cenu za odber povrchovej vody z vodných tokov, resp. aspoň eliminovať tlak na jej zvýšenie vyplývajúci s dlhodobého znižovania odberov, čo v súčasnosti podstatne ovplyvňuje výšku tejto ceny. 
V druhom prípade naopak to bude mať negatívny dopad na regulovanú cenu za výrobu, distribúciu a dodávku pitnej vody verejným vodovodom pri stanovení tejto ceny pre menšie regulované subjekty – obce, ktoré doteraz platby za odbery povrchovej vody neplatili. Zároveň však konštatujeme, že týmto dôjde k nastaveniu rovnakých ekonomických podmienok pre všetky regulované subjekty. 	O 	A 	Berie sa na vedomie. 	
ÚRSO 	K bodu 96  
§ 79 ods. 2 
Rovnako aj zmena tohto ustanovenia bude mať negatívny dopad na regulovanú cenu za výrobu, distribúciu a dodávku pitnej vody verejným vodovodom pri stanovení tejto ceny pre menšie regulované subjekty – obce, na ktoré sa doteraz poplatky za odbery podzemnej vody nevzťahovali. Zároveň však konštatujeme, že aj týmto ustanovením dôjde k nastaveniu rovnakých ekonomických podmienok pre všetky regulované subjekty. 	O 	A 	Berie sa na vedomie. 	
ÚRSO 	K bodu 98  
§ 79 ods. 4 
Zmena tohto ustanovenia bude mať negatívny dopad na regulovanú cenu za odvedenia čistenie odpadovej vody verejnou kanalizáciou pri stanovení tejto ceny pre menšie regulované subjekty – obce, na ktoré sa doteraz poplatky za odbery za vypúšťanie vôd nevzťahovali. Ale rovnako konštatujeme, že aj v tejto oblasti dôjde týmto k nastaveniu rovnakých ekonomických podmienok pre všetky regulované subjekty. 
 
	O 	A 	Berie sa na vedomie. 	
ASPEK 	Všeobecná pripomienka k vodnému zákonu 
S prihliadnutím na značný rozsah a významnosť novelizovaných ustanovení odporúčame, aby namiesto ďalšej veľkej novely vodného zákona bolo vypracované jeho nové znenie vrátane príslušných vykonávacích predpisov. Zásadné prepracovanie vodného zákona je potrebné urobiť ako otvorený proces za účasti užívateľov a širokej odbornej verejnosti. 

Odôvodnenie: 
Vodný zákona prešiel viacerými zásadnými novelizačnými zmenami, ktoré urobili z vodného zákona neprehľadný právny predpis, v ktorom sa príslušné subjekty v súčasnosti už ťažko orientujú, čo nepochybne sťažuje jeho vykonateľnosť. Predložená novela neodstraňuje všetky body nesprávnej transpozície Rámcovej smernice o vode. Súčasne prináša veľa zásadných zmien, ktoré sa musia premietnuť do vykonávacích predpisov, inak bude vodný zákon v rozpore s vykonávacími predpismi. Ďalším dôvodom pre zásadné prepracovanie vodnej legislatívy je formálna transpozícia mnohých požiadaviek európskej legislatívy, ktoré sú nevykonateľné, pretože chýbajú ustanovenia o ich presadení do praxe (najmä určenie zodpovednosti subjektov za plnenie zákonom stanovených povinností a stanovenie zákonných postupov). 	O 	N 	Návrh novely zákona sa pripravuje hlavne z dôvodu plnenia úlohy z uznesenia vlády Slovenskej republiky č. 583 z 24. októbra 2012 k materiálu Voda ako strategická surovina štátu a návrh na jej ochranu a trvalú udržateľnosť vo vzťahu k cezhraničnému nakladaniu s vodou odobratou zo zdrojov situovaných na území Slovenskej republiky. Ďalej je riešených niekoľko zmien, ktoré vyplynuli z požiadaviek Európskej únie deklarovaných v strategických dokumentoch, ako napríklad Európa 2020, Európa efektívne využívajúca vodné zdroje, Blueprint ale najmä zo smernice Európskeho parlamentu a Rady 2000/60/ES, ktorou sa ustanovuje rámec pôsobnosti pre opatrenia spoločnosti v oblasti vodného hospodárstva ako aj z pripomienok Európskej komisie k Plánom manažmentu povodí Dunaja a Visly, resp. Vodnému plánu Slovenska.  	
ASPEK 	Pripomienka k novelizačným bodom 1., 2., 20., 72., 73. 
Novelizačné zmeny v bodoch 1, 2, 20, 72, 73. navrhujeme z návrhu novely vodného zákona vypustiť. V prípade súhlasu Európskej komisie s navrhovaným spôsobom využívania vody, ktoré je v rozpore s Rámcovou smernicou o vode považujeme za nevyhnutné novelizačné body zásadne prepracovať (zadefinovať „strategický význam pre štát a verejný záujem“, odstrániť riziká zneužívania navrhovaných ustanovení pri meraní množstva odoberanej vody určenej na prepravu a prevod do zahraničia a najmä riziká pri stanovovaní prebytočného množstva vody, ktoré má určovať právnická osoba poverená ministerstvom postupom, ktorý nie je plne v súlade s Rámcovou smernicou o vode). V uvedenej súvislosti považujeme za potrebné vypracovať v rámci plánov manažmentu povodí osobitný program využívania vody na prepravu alebo prevod za hranice štátu, ktorý bude nevyhnutné posúdiť ako strategický dokument v zmysle smernice 2001/42/EC Európskeho Parlamentu a Európskej Rady o posudzovaní určitých plánov a programov (SEA). Tieto požiadavky je nevyhnutné zapracovať do novely vodného zákona. 

Odôvodnenie: 
Uvedenými novelizačnými zmenami sa do vodného zákona zavádzajú podmienky pre obchodovanie s vodou. Ide o zásadnú zmenu vodnej politiky, ktorej nepredchádzala žiadna spoločenská diskusia. Upozorňujeme, že Rámcová smernica o vode nepripúšťa, aby sa voda stala obchodným artiklom a predmetom podnikania smerom do zahraničia. Konštatuje sa to v bode 1) preambuly Rámcovej smernice o vode: „Voda nie je komerčný výrobok ako iné výrobky, ale skôr dedičstvo, ktoré treba chrániť, brániť a nakladať s nimi ako takým“. Dokazuje to aj celoeurópska petícia pod názvom „Water and sanitation are human right!“, ktorú podpísalo 1,5 mil. ľudí a ktorá donútila zástupcov Európskej komisie k prijatiu opatrení (vyhlásenie komisára M. Barniera z 21. júna 2013 o vylúčení vody z koncesionárskej smernice). V prípade, ak by Európska komisia akceptovala takéto obchodovanie s vodou, považujeme za nevyhnutné, aby prebytočné množstvá vody boli vyčíslené v plánoch manažmentu povodí, so zohľadnením potrieb vody nielen pre pitné účely, ale pre všetkých legitímnych užívateľov vrátane úžitkovej vody pre priemyselné účely, závlahovej vody pre poľnohospodárske účely, vody pre zachovanie vodných a suchozemských ekosystémov a mokradí. Taktiež je nevyhnutné, aby sa potreba vody stanovila aj na základe vyhodnotenia klimatických zmien a ich dopadu na zásoby podzemných vôd a na základe plánov manažmentu sucha. 	Z 	A 	ASPEK na rozporovom konaní na úrovni štátneho tajomníka dňa 8.8.2013 prehlásil, že na pripomienke netrvá . 	
ASPEK 	Pripomienka k novelizačnému bodu 4. 
Novelizačnú zmenu žiadame prepracovať v súlade s Rámcovou smernicou o vode a smernicou o environmentálnych normách kvality v oblasti vodnej politiky (smernica 2008/105/ES). 

Odôvodnenie: 
Zoznam „obzvlášť škodlivých látok“ nie je totožný so zoznamom „prioritne nebezpečných látok“. Taktiež opatrenia, ktoré sa vzťahujú k týmto zoznamom podľa „starej smernice“ (76/464/EHS) a podľa „nových smerníc“ (Rámcová smernica o vode a smernica 2008/105/ES) sú rozdielne. Z toho dôvodu je takáto forma transpozície nesprávna. 	Z 	A 	Vysvetlené v dôvodovej správe. 	
ASPEK 	Pripomienka k novelizačnému bodu 5. 
§ 2 písm. x odporúčame vypustiť úplne. 

Odôvodnenie: 
Po zrušení smernice 76/464/EHS nemá opodstatnenie. 	O 	A 	Písmeno x) je nahradené novým znením. 	
ASPEK 	Pripomienka k novelizačnému bodu 7. 
a) Odporúčame za slová: „v prílohe č. 1“ doplniť slová: „v Zozname I“. 

Odôvodnenie: 
Ide o presnú transpozíciu termínu „znečisťujúca látka“ uvedenú v bode 31. Rámcovej 
smernice o vode, kde je odvolávka iba na indikatívny zoznam v prílohe VIII RSV (t.j. 
Zoznam I). 

b) Definícia je prevzatá z Rámcovej smernice o vode s malou nepresnosťou. Prvú vetu navrhujeme preto upresniť nasledovne: „Hodnoty emisného limitu sú: množstvo vyjadrené pomocou určitých špecifických parametrov, koncentrácia a/alebo.....“ 
V súvislosti s uvedenou definíciou žiadame vysvetliť, či je potrebné stanovovať emisné limity pre odpadové vody z jednotlivých prevádzok v rámci priemyselného areálu osobitne, alebo je postačujúce stanoviť jeden emisný limit pre všetky odpadové vody z priemyselného areálu na výusti z ČOV 

Odôvodnenie: 
Limitná hodnota aj podľa NV č. 269/2010 Z.z. je viazaná na ukazovatele znečistenia vypúšťaného do povrchových a podzemných vôd. Z definície nevyplýva jednoznačne, pre aké miesto vypúšťania platia emisie resp. emisný limit uvedený v definícii. 	Z 	A 	Na rozporovom konaní dňa 30.7.2013 došlo k dohode na úprave § 2 písm. aa). 	
ASPEK 	Pripomienka k novelizačnému bodu 11. 
Termín „Využiteľné množstvo podzemnej vody “ nahradiť termínom „Využiteľný zdroj podzemnej vody“ . 

Odôvodnenie: 
Upresnenie transpozície bodu 12. v článku 2 Rámcovej smernice o vode. Ide o preklad anglického výrazu „Available groundwater resource“. 	O 	A 	Úprava je vykonaná v § 2 písm. x). 	
ASPEK 	Pripomienka k novelizačným bodom 16., 17. 
Vodné plánovanie je potrebné zosúladiť s článkom 13 Rámcovej smernice o vode, ktorý požaduje vypracovať plány manažmentu povodí pre každé správne územie povodia (plán manažmentu povodia Dunaja a Visly), t.j. vypustiť z vodného zákona plánovací dokument „Vodný plán Slovenska“. 

Odôvodnenie: 
Vodný plán Slovenska sa javí ako nadbytočný plánovací dokument, ktorý nemá oporu v Rámcovej smernici o vode. Obsahová náplň Vodného plánu Slovenska nie je zadefinovaná jednoznačne. Podľa navrhovanej úpravy § 12 „plány manažmentu povodí sú súčasťou Vodného plánu Slovenska“, podľa vykonávacieho predpisu (Výnos MPŽPaRR č. 2/2010) Vodný plán Slovenska tvorí súhrn plánov manažmentu čiastkových povodí správneho územia povodia Dunaja a plánov manažmentu čiastkových povodí správneho územia Visly. Ide však o duplicitný plánovací dokument vrátane programu opatrení, ktorý podstatne zvyšuje náklady na jeho vypracovanie, a tým aj nároky na štátny rozpočet. Tým dochádza aj k vynechaniu verejnosti pri jeho schvaľovaní, keďže návrh Vodného plánu Slovenska nemusí byť predložený verejnosti na pripomienkovanie a konzultácie v trvaní 6 mesiacov, ako návrhy plánov manažmentu povodí. Na schválenie vláde SR musí byť predložená finálna verzia plánov manažmentu povodí, vrátane programu opatrení, ktorá musí zohľadňovať výsledky konzultácií s verejnosťou. Treba zdôrazniť, že plány manažmentu povodí sú súčasťou spoločného plánu manažmentu povodia Dunaja a musia byť reportované na Európsku komisiu. Aj z týchto dôvodov musí vláda schvaľovať plány manažmentu povodí a nie Vodný plán Slovenska. 	Z 	A 	Na rozporovom konaní dňa 30.7.2013 došlo k dohode na úprave § 12 ods. 2. 	
ASPEK 	Pripomienka k novelizačnému bodu 35. 
Novelizačný bod je potrebné prepracovať v súlade s článkom 4.7. Rámcovej smernice o vode. V tejto súvislosti je treba doplniť aj § 16 ods. 6 písm. b vodného zákona o znenie presnej transpozície článku 4.7. Rámcovej smernice o vode. 

Odôvodnenie: 
Novelizačný bod 35 ako aj § 16 ods. 6 písm. b) je v rozpore s článkom 4.7. Rámcovej smernice o vode. 	Z 	A 	Na rozporovom konaní dňa 30.7.2013 došlo k dohode na potrebe transpozície čl. 4.7 Rámcovej smernice o vode. Úprava je vykonaná v § 16 a § 26 ods. 5. 	
ASPEK 	Pripomienka k novelizačnému bodu 43. 
Prvú vetu ustanovenia § 37 ods. 3 v znení: „Vypúšťanie odpadových vôd a osobitných vôd s obsahom akýchkoľvek nebezpečných látok do podzemných vôd je zakázané“ navrhujeme nahradiť vetou: „Priame vypúšťanie odpadových vôd a osobitných vôd s obsahom znečisťujúcich látok do podzemnej vody je zakázané okrem prípadov uvedených v § 15 ods. 7 vodného zákona“. 

Odôvodnenie: 
Presná transpozícia článku 11 ods. 3 písm. j) Rámcovej smernice o vode. 	Z 	A 	Na rozporovom konaní dňa 30.7.2013 došlo k dohode na úprave § 37 ods. 3 a 4 . 	
ASPEK 	Pripomienka k novelizačnému bodu 45. 
Považujeme za nedostatočné, aby povolenie orgánu štátnej vodnej správy na vypúšťanie priemyselných odpadových vôd do verejnej kanalizácie bolo vyžadované iba na vypúšťanie s obsahom prioritných nebezpečných látok. Ustanovenie sa musí vzťahovať minimálne na prioritné látky, ďalšie znečisťujúce látky podľa zoznamu III, relevantné látky a ostatné znečisťujúce látky vypúšťané do vodného prostredia vo významnom množstve. Kompetentný orgán pre splnenie požiadaviek Rámcovej smernice o vode musí viesť podrobnú evidenciu o všetkých vypúšťaniach všetkých znečisťujúcich látok. 

Odôvodnenie: 
Ustanovenie je v rozpore s viacerými požiadavkami komunitárneho práva, najmä s článkom 11 smernice 91/271/EHS, článku 5, prílohy II Rámcovej smernice o vode a článku 5 smernice 2008/105/ES. 	Z 	A 	Na rozporovom konaní dňa 30.7.2013 došlo k dohode na úprave § 38 ods. 1. 	
ASPEK 	Pripomienka k novelizačným bodom 45., 46., 47. 
§ 39 sa vzťahuje na nepriame vnášanie znečisťujúcich látok do podzemných vôd. Musí byť preto zásadne prepracované a upravené v súlade s požiadavkami smernice 2006/118/ES o ochrane podzemných vôd pred znečistením a zhoršením kvality, ktoré sú uvedené v článkoch 5. a 6. citovanej smernice. Za nevyhnutné považujeme predovšetkým doplniť ustanovenie o povinnostiach orgánu štátnej správy, ktorá musí zabezpečiť plnenie opatrení definovaných v § 39 najmä ustanovenia § 39 ods. 3. 

Odôvodnenie: 
Podľa citovanej smernice požiadavky týkajúce sa nepriameho vnášania znečisťujúcich látok do podzemných vôd sa vzťahujú na zoznam znečisťujúcich látok uvedených v príl. č. 1 v Zozname I návrhu novely (príloha VIII Rámcovej smernice o vode), pričom je potrebné rozlišovať látky nebezpečné a tie, ktoré sa nepovažujú za nebezpečné. Predmetný § 39 je potrebné rozšíriť aj o požiadavku na zvrátenie stúpajúcich trendov koncentrácie znečisťujúcich látok v podzemnej vode, ďalej prepojenie na výnimky podľa článku 6 ods. 3. citovanej smernice. 	Z 	A 	Na rozporovom konaní dňa 30.7.2013 došlo k dohode na úparve § 39 ods. 3 písm. b) a d).  	
ASPEK 	Pripomienka k novelizačnému bodu 48. 
Za nesprávne považujeme vypustenie programu znižovania znečisťovania vôd z § 40 s tým, že sa ponechajú iba ustanovenia obsahujúce všeobecné zásady pre vypracovanie konkrétnych programov na znižovanie znečistenia, ktoré musia tvoriť súčasť plánu manažmentu povodí. Navrhujeme § 40 preformulovať v nasledovnom znení: 

§ 40 
Program znižovania znečisťovania vôd 

(1) Ten, kto zaobchádza so znečisťujúcimi látkami, alebo skupinami znečisťujúcich látok predstavujúcich významné riziko pre vodné prostredie, je povinný urobiť potrebné opatrenia zamerané na zabránenie vstupu znečisťujúcich látok, ktoré sú považované za nebezpečné do podzemných vôd a obmedzenie vstupu ostatných znečisťujúcich látok do podzemných vôd podľa programu znižovania znečisťovania vôd. 
(2) Ten, kto vypúšťa odpadové vody s obsahom znečisťujúcich látok alebo osobitné vody s obsahom znečisťujúcich látok predstavujúcich významné riziko pre vodné prostredie, je povinný urobiť potrebné opatrenia zamerané na významnú redukciu týchto znečisťujúcich látok vo vypúšťaných odpadových vodách podľa programu znižovania znečisťovania vôd. 
(3) Ten kto vypúšťa odpadové vody s obsahom prioritných látok a prioritne nebezpečných a ďalších znečisťujúcich látok uvedených v prílohe III. zákona, je povinný urobiť opatrenia zamerané na významnú redukciu prioritných látok a ďalších znečisťujúcich látok a v prípade prioritných nebezpečných látok opatrenia na zastavenie alebo postupné ukončenie vypúšťania, emisií a únikov podľa programu znižovania znečisťovania vôd (Poznámka: je potrebné doplniť termín ukončenia vypúšťania, emisií a únikov). 
(4) Program znižovania znečisťovania vôd obsahuje: 
a) zoznam zdrojov znečistenia z ktorých sa vypúšťajú odpadové vody a osobitné vody obsahujúce prioritné látky, prioritne nebezpečné látky a ostatné znečisťujúce látky a zoznam zdrojov znečistenia v ktorých sa zaobchádza so znečisťujúcimi látkami, 
b) súpis emisií, vypúšťaní a únikov prioritných látok a znečisťujúcich látok, 
c) zabezpečenie monitorovania emisií, vypúšťaní a únikov prioritných a znečisťujúcich látok do podzemných a povrchových vôd monitorovania ich dopadu na stav útvarov povrchových a podzemných vôd, 
d) zhodnotenie výsledkov monitorovania vo vzťahu k environmentálnym cieľom, 
e) environmentálne ciele, lehoty na ich dosiahnutie a výnimky z environmentálnych cieľov 
f) opatrenia zamerané na znižovanie znečisťovania vôd a dosiahnutie environmentálnych cieľov, 
g) zoznam určených zmiešavacích zón, 
(5) Program znižovania znečisťovania vôd vypracúva ministerstvo prostredníctvom poverenej osoby. 
(6) Program znižovania znečisťovania vôd je súčasťou plánov manažmentu povodí a ich záväznej časti, ktorá obsahuje program opatrení. 

Odôvodnenie: 
Vypracovanie programu opatrení na znižovanie znečisťovania vôd vyžaduje Rámcová smernica o vode (napr. článok 11 RSV, príloha VII bod A. 7. ) 	Z 	A 	Na rozporovom konaní dňa 30.7.2013 došlo k dohode - program opatrení na znižovanie znečisťovania vôd bude obsiahnutý v plánoch manažmentu povodí podľa čl. 11 a 16 Rámcovej smernice o vode. 	
ASPEK 	Pripomienka k novelizačnému bodu 103. 
Navrhujeme do zákona doplniť špecifikáciu priemyselného odvetvia nakoľko zoznam znečisťujúcich látok uvádzaný v prílohe č.1 neobsahuje bližšiu špecifikáciu priemyselného odvetvia - technológií z ktorých príslušná prioritná nebezpečná látka sa nachádza v odpadových vodách. Na základe čoho má prevádzkovateľ vedieť či má zabezpečovať nahlasovaciu povinnosť? 

Odôvodnenie: 
Novela vodného zákona nedefinuje zrozumiteľne a jednoznačne či požiadavky prijaté podľa „starých smerníc“ pre zoznam škodlivých a obzvlášť škodlivých látok zodpovedajú požiadavkám pre prioritné a prioritne nebezpečné látky. Novelou vodného zákona sa vypúšťajú zoznamy obzvlášť škodlivých a škodlivých látok, ale v NV 269/2010 zostávajú. Obzvlášť škodlivé látky (podľa pôvodného zákona tie, ktoré sú uvedené v osobitnom predpise NV č.269/2010 Z.z. a vznikajú pri konkrétnej výrobe). Nový termín prioritne nebezpečné látky – v zákone nie je uvedené, pre aké výroby sa látka považuje za prioritne nebezpečnú – rozpor s NV č. 269/2010 Z.z. 	Z 	A 	Na rozporovom konaní dňa 30.7.2013 došlo k dohode o nutnosti úpravy nariadenia vlády SR č. 269/2010 Z.z. 	
ASPEK 	Pripomienka k súčasnému zneniu § 10. 
§ 10 navrhujeme vypustiť a následne v tomto zmysle upraviť nar. vlády SR č. 269/2010 Z.z. 

Odôvodnenie: 
Smernica 78/659/EHS o kvalite sladkých vôd vyžadujúcich ochranu alebo zlepšenie z dôvodu podpory života rýb bude zrušená k 22. decembru 2013. 	Z 	N 	ASPEK na rozporovom konaní dňa 30.7.2013 odstúpila od pripomienky. 	
ASPEK 	Pripomienka k súčasnému zneniu § 13. 
§ 13 ods. 2 navrhujeme upraviť nasledovne: za slovom „iných“ doplniť slová: „organizácií, ktorých predmetom činnosti je ochrana vôd a vodných ekosystémov“. 

Odôvodnenie: 
Zosúladenie s požiadavkami Rámcovej smernice o vode vzhľadom na prepojenie so smernicami na ochranu biodiverzity (smernica o biotopoch, smernica o vtákoch, Natura 2000). 	Z 	A 	Rozporové konanie - 30.7.2013 . Ustanovenie § 13 ods. 2 je upravené. 	
ASPEK 	Pripomienka k súčasnému zneniu § 23. 
§ 23 ods. 2 navrhujeme upraviť nasledovne: ,,Povolenie podľa odseku 1 písm. a) a b) nie je potrebné, ak tieto činnosti vykonáva správca vodného toku v rámci správy vodného toku a po prerokovaní s užívateľom rybárskeho revíru a ochranou prírody“. 

Odôvodnenie: 
Zosúladenie s požiadavkami Rámcovej smernice o vode vzhľadom na prepojenie so smernicami na ochranu biodiverzity (smernica o biotopoch, smernica o vtákoch, Natura 2000). 
 	O 	A 	Upravené. 	
SLOVNAFT 	K Čl. I bod 103. 
Navrhujeme v prílohe č. 1, Zoznam I zmeniť znenie bodu 10: 
10. Rozložiteľné minerálne oleje a uhľovodíky ropného pôvodu. 

Odôvodnenie: 
Navrhujeme vypustiť všeobecnú formuláciu „Nerozpustné látky“, pretože by sa sem mohlo zaradiť do znečisťujúcej látky aj jednorazové znečistenie napríklad po prietrži mračien a zároveň navrhujeme doplniť tento bod o „Rozložiteľné minerálne oleje a uhľovodíky ropného pôvodu“ aby sa umožnila jasnejšia klasifikácia. 	Z 	N 	Slovnaft na rozporovom konaní dňa 25.7.2013 odstúpil od pripomienky. 	
SLOVNAFT 	K Čl. I bod 101. 
Navrhujeme v novom § 80e v odseku 3 zmeniť číslovku „dvoch“ na číslovku „troch“. 

Odôvodnenie: 
Navrhujeme aby sa predĺžila lehota z dvoch na tri roky na zosúladenie doteraz vydaných povolení. Ide o odľahčenie administratívnej záťaže podnikateľov a zmiernenie hrozby obmedzenia podnikania pre prísne termíny, ktoré môžu byť nedodržané aj z dôvodov na strane orgánov správy. 	Z 	A 	Rozporové konannie - 25.7.2013. Ustanovenie § 80c je upravené. 	
SLOVNAFT 	K Čl. I bod 98. 
Navrhujeme v § 79 ponechať odsek 4 v súčasnom znení: Poplatky za vypúšťanie odpadových vôd platí ten, kto vypúšťa odpadové vody do povrchových vôd v množstve presahujúcom 10 000 m3 za kalendárny rok alebo 1000 m3 za mesiac a prekročí v príslušnom ukazovateli znečistenia ustanovené limity (§81 ods. 1 písm. e.) 

Odôvodnenie: 
V návrhu je za slovom mesiac namiesto spojky „a“ použitá spojka „alebo“, ktorá mení výklad ustanovenia a spolu so zníženým limitom rozširuje povinnosť platieb za vypúšťanie odpadových vôd. Navrhujeme nemeniť súčasnú úpravu. 	Z 	A 	Na rozporovom konaní na úrovni štátneho tajomníka dňa 8.8.2013 došlo k dohode na úprave ustanovenia § 79 ods. 4 ponechaním spojky "a". 	
SLOVNAFT 	Nový bod 97 a následné body prečíslovať 
Navrhujeme v §79 odsek 3, písmeno c) vypustiť slová „ak sa tieto vody nepoužívajú na iné účely“. 

Odôvodnenie: 
Navrhujeme, aby sa povinnosť platiť poplatky nevzťahovala na využívanie vôd zo systému hydraulickej ochrany podzemných vôd. Časť týchto vôd je využívaných len na chladenie pričom nedochádza k priamemu kontaktu so znečisťujúcou látkou. Po využití sú tieto vody spolu s ostatnými chladiacimi vodami čistené na čistiarňach odpadových vôd a následne vypúšťané do recipientu . Je v celospoločenskom záujme aby takto nákladne čerpaná voda za účelom ochrany spodných vôd mohla takto aspoň trochu kompenzovať vyššie náklady oproti našej konkurencii v EÚ. 	Z 	A 	Slovnaft na rozporovom konaní na úrovni štátneho tajomníka dňa 8.8.2013 po odôvodení neakceptácie pripomienky netrval na pripomienke. 	
SLOVNAFT 	K Čl. I bod 96. 
Navrhujeme v § 79 ponechať odsek 2 v súčasnom znení: 
(2) Poplatky za odbery podzemných vôd je povinný platiť ten, kto odoberá podzemné vody v množstve presahujúcom 15 000 m3 za kalendárny rok alebo 1 250 m3 za mesiac. 

Odôvodnenie: 
Toto ustanovenie v rozpore s doložkou vybraných vplyvov a ustanovuje nové poplatky a administratívne povinnosti pre podnikateľov. Navrhujeme nemeniť súčasnú právnu úpravu. 	Z 	ČA 	Slovnaft na rozporovom konaní na úrovni štátneho tajomníka dňa 8.8.2013 po odôvodnení neakceptácie pripomienky- vypustenia novelizačného bodu 96, naďalej trval na pripomienke. 
Po prehodnotení stanoviska sa ustanovenie odseku 2 upravilo. Poplatky za odbery podzemných vôd je povinný platiť ten, kto odoberá podzemné vody v množstve nad 1 800 m3 za kalendárny rok alebo 150 m3 za mesiac. 

SLOVNAFT 	K Čl. I bod 93. 
Navrhujeme v tejto novele v § 78 odsek 5 doplniť nové písm.d): 
„d) výlučne len na chladiace účely. 

Odôvodnenie: 
Navrhujeme oslobodiť použitie povrchovej vody od poplatkov ak sa využíva na chladiace účely a nie je znečistená. 	Z 	N 	Slovnaft na rozporovom konaní dňa 25.7.2013 odstúpil od pripomienky. 	
SLOVNAFT 	K Čl. I bod 90. 
Navrhujeme vypustiť bod 90 a ponechať teraz platné znenie v § 78 ods. 3 písmeno a). 
Odôvodnenie: 
Táto nová úprava zásadne rozširuje platenie poplatkov so značným dopadom na podnikateľské prostredie nie len z dôvodu nových poplatkov, ale tiež aj z dôvodu ďalšej vysokej administratívnej záťaže. 	Z 	ČA 	Slovnaft na rozporovom konaní na úrovni štátneho tajomníka dňa 8.8.2013 po odôvodnení neakceptácie pripomienky - vypustenia bodu 90 naďalej trval na pripomienke. 
Po prehodnotení stanoviska sa ustanovenie § 78 ods. 3 písm. a) upravilo.  	
SLOVNAFT 	K Čl. I bod 81. 
Navrhujeme ponechať výšku pokút v § 75 na súčasnej úrovni. 

Odôvodnenie: 
Máme za to, že nie je dôvod na ďalšie zvyšovanie už i tak vysokých sankcií. Uvedené päť, šesť, či desať násobné zvýšenie je len nástrojom následného postihu a nie nástrojom prevencie, ktorá by skôr mala byť záujmom zákonodarcu. Nestotožňujeme sa s názorom uvedeným v dôvodovej správe, že by takéto pokuty mali „výchovný vplyv“, ale zastávame názor, že tieto pokuty sú pre podnikanie zničujúce a predstavujú neakceptovateľné riziko pre podnikanie. 
 	Z 	N 	Slovnaft na rozporovom konaní dňa 25.7.2013 odstúpil od pripomienky po vysvetlení dôvodov jej neakceptácie. 	
SLOVNAFT 	K Čl. I bod 66. 
Navrhujeme aby v § 57 ods. 1 posledná veta znela: „Orgán štátnej vodnej správy na návrh vlastníka vodnej stavby schvaľuje manipulačný poriadok vodnej stavby a jeho zmeny. 

Odôvodnenie: 
Navrhujeme aby pre podnikateľa bol jeden partner pre komunikáciu a to orgán vodnej správy. Sme toho názoru, že ak potrebuje tento orgán vodnej správy stanoviská ďalších úradov, v zmysle právnych predpisov nie je nevyhnutné aby zabezpečovali medzi týmito úradmi komunikáciu podnikatelia, ale naopak cieľom by malo byť zjednodušenie a zatraktívnenie podnikateľského prostredia a uvedené by malo tiež korešpondovať s cieľom reformy verejnej správy. 	Z 	A 	Rozporové konanie - 25.7.2013. Ustanovenie § 57 ods. 1 je upravené. 	
SLOVNAFT 	K Čl. I bod 38. 
Navrhujeme vypustiť bod 38 a ponechať súčasné znenie odseku 6 v §31. 

Odôvodnenie: 
Ak by sa vypustil ods.6 v §31, obmedzila by sa možnosť existujúce stavby rekonštruovať, modernizovať a zvyšovať ich bezpečnostné a environmentálne vlastnosti a tak by sme boli obmedzení pri zabezpečovaní dosahovania aj účinnejšej ochrany vôd. Naša spoločnosť sa nachádza v chránenej vodohospodárskej oblasti. Toto by bolo v zásadnom rozpore s cieľom tohto zákona a tvrdeniami predkladacej správy k tejto novele. Dôvodová správa neodôvodňuje vypustenie tohto závažného ustanovenia zákona. 	Z 	A 	Rozporové konanie - 25.7.2013. Ustanovenie § 31 ods. 6 je upravené. 	
SLOVNAFT 	K Čl. I bod 34. 
V § 26 odsek 1 navrhujeme vypustiť vetu „Povolenie na vodnú stavbu, môže byť vydané len, ak je vydané povolenie na osobitné užívanie vôd alebo sa povolenie na osobitné užívanie vôd povoľuje súčasne so stavebným povolením.“ 
Odôvodnenie: 
Navrhujeme odstrániť uvedenú vetu, nakoľko niektoré vodné stavby nevyžadujú povolenie na osobitné užívanie vôd, napr. kanalizácie a stokové siete ústiace do verejnej kanalizácie. 	O 	A 	Ustanovenie je upravené. 	
SLOVNAFT 	K Čl. I bod 29. 
Navrhujeme vypustiť bod 29, resp. alternatívne v § 21 odsek 4 nahradiť číslovku „10“ číslom „15“ a zmeniť slová „štyri roky“ na „osem rokov“. 
Odôvodnenie: 
Povolenie na odber vody má naša spoločnosť desiatky rokov, nie je jasné z dôvodovej správy prečo štátna administratíva potrebuje povolenie zmeniť na periodické s obmedzením doby platnosti na 10 rokov, resp. povolenie na vypúšťanie odpadových vôd na štyri roky. Ide o zvýšenie administratívnej záťaže pre podnikateľov a úradné povolenia by mali trvať, pokiaľ podnikateľ splňuje podmienky na základe ktorých bolo vydané. Ak nebol zámer predkladateľa odradiť investorov z našej krajiny, navrhujeme podstatne predĺžiť dobu na ktoré je vydané povolenie, pretože návratnosti investícií v priemysle presahujú doby navrhované touto novelou a zneistenie investorov v súčasnej kríze môže mať ďalekosiahle dôsledky na naše hospodárstvo. 	Z 	A 	Rozporové konanie- 25.7.2013. Ustanovenie § 21 ods. 4 je upravené. 	
SLOVNAFT 	K Čl. I bod 21. 
Navrhujeme vypustiť bod 21 a ponechať terajšie znenie odseku 4 v §18. 
Odôvodnenie: 
Žiadame aby bola ponechaná terajšia definícia jednoduchých vodných zariadení na odbery povrchových vôd. Zmena tejto definície by znamenala v rozpore s dôvodovou správou a doložkou vplyvov ďalšie poplatky pre podnikateľov. 	Z 	N 	Slovnaft na rozporovom konaní dňa 25.7.2013 odstúpil od pripomienky. 	
SLOVNAFT 	K Čl. I bod 12. 
Navrhujeme vypustiť bod 12 a ponechať pôvodné znenie odsekov 5 a 6 v § 6. 

Odôvodnenie: 
Navrhujeme ponechať pôvodné znenie odseku 5 a 6, teda pôvodný limit pre oznamovanie 15000 m3 ročne a 1250 m3 mesačne, bez rozdelenia na domácnosti a podnikanie, resp. limit pre oznamovanie 10000 m3 ročne a 1000 m3 mesačne, bez rozdelenia na domácnosti a podnikanie. Novo navrhovaná zmena znamená značné nové administratívne zaťaženie podnikania. 
 	Z 	ČA 	Slovnaft na rozporovom konaní na úrovni štátneho tajomníka dňa 8.8.2013 po odôvodnení neakceptácie pripomienky- vypustenia novelizačného bodu 12, netrval na pripomienke. 
Po prehodnotení odsekov 5 a 6 sa upravili množstvá odberov povrchovej vody alebo podzemnej vody z jedného odberného miesta a množstvá vypúšťanej odpadovej vody alebo osobitnej vody do povrchových vôd alebo podzemných vôd nad 1 800 m3 a ročne a nad 150 m3 mesačne.  	
SLOVNAFT 	K Čl. I bod 7. 
V § 2 navrhujeme v písmene ab) vypustiť slová: „limitnú hodnotu znečistenia možno určiť aj pre určité skupiny, druhy alebo kategórie látok najmä pre látky identifikované ako prioritné látky a prioritné nebezpečné látky; limitné hodnoty znečistenia platia obvykle v mieste, kde emisie opúšťajú zariadenie, pričom pri ich určovaní sa neberie do úvahy riedenie“. 

Odôvodnenie: 
Toto nové znenie by sa mohlo vykladať tak, že by bola povinnosť sledovať znečisťujúce látky priamo na výstupe z výrobných jednotiek. Odpadové vody z výrobných jednotiek sú zaústené do čistiarni odpadových vôd a po vyčistení sú vypúšťané do recipientu. 
Uvedené znenie by umelo navyšovalo náklady na analýzy pričom výsledky analýz by v konečnom dôsledku nezodpovedali množstvu vypusteného znečistenia. 	Z 	A 	Rozporové konanie- 25.7.2013. Ustanovenie § 2 písm. ab) je upravené. 	
SLOVNAFT 	Všeobecne 
Doložka vybraných vplyvov je vypracovaná neodborne, žiadame prepracovať v súlade s Jednotnou metodikou na posudzovanie vybraných vplyvov a v súlade s § 33 ods. 1 zákona č. 523/2004 Z. z. a v tomto prípade aj vypracovať dôslednú dopadovú štúdiu navrhovaných nových poplatkov a nových administratívnych povinností na podnikateľské prostredie. 

Odôvodnenie: 
V Doložke vybraných vplyvov sa v časti A.2. v bode 2. „Vplyvy na podnikateľské prostredie – dochádza k zvýšeniu regulačného zaťaženia?“, odpovedá predkladateľ, že „žiadne“ a v bode 3. „Sociálne vplyvy“, odpovedá predkladateľ rovnako, že „žiadne“. V skutočnosti ale táto novela uvaľuje na podnikateľov nové povinnosti, spoplatňuje to čo doteraz spoplatnené nebolo a významným spôsobom zvyšuje administratívnu záťaž podnikateľov. 
Predkladaná novela zákona nerieši ciele uvedené v predkladacej správe a doložkách, ale naopak sprísňuje podmienky pre odber povrchovej a podzemnej vody stanovením znížených limitov (§ 6 ods. 5 a 6, 78 ods. 3 písm. a), 79 ods. 4 ), zvyšovaním pokút (§ 75), zavedením obmedzenia platnosti povolenia na odber povrchovej vody alebo podzemnej vody na najviac 10 rokov a iné. 
V prípade, že bude schválená navrhovaná novela so všetkými novými administratívnymi záťažami a novými poplatkami, bude mať nepochybne aj negatívny sociálny dopad. 	Z 	A 	Rozporové konanie - 25.7.2013. Doložka vybraných vplyvov je dopracovaná. 	
Slovenský rybársky zväz- Rada Žilina 	K čl. I bod 17:§ 14 ods. 2 
§ 14 ods. 2 požadujeme upraviť nasledovne: ,,Vypracovanie Vodného plánu Slovenska zabezpečuje ministerstvo v spolupráci s dotknutými ústrednými orgánmi štátnej správy, užívateľom rybárskych revírov XXa) a organizáciami, ktorých predmetom činnosti je ochrana vôd a vodných ekosystémov.“ 
Poznámka pod čiarou k odkazu znie: 
„XXa) § 2 ods. 2 písm. b) zákona č. 139/2002 Z. z.“ 

Odôvodnenie: 
Dôležitosť a význam tohto dokumentu si vyžaduje účasť užívateľov rybárskych revírov a aj mimovládnych organizácii zaoberajúcich sa ochranou vôd a vodných ekosystémov. Ministerstvo životného prostredia v súlade s § 3 ods. 2 zákona č. 139/2002 Z. z. o rybárstve v znení neskorších predpisov rozhodnutím vytvára z vodných tokov, vodárenských nádrží a ostatných vodných plôch rybárske revíry a z väčšiny povrchových vôd na území SR sú v súčasnosti vytvorené rybárske revíry. Slovenský rybársky zväz ako majoritný užívateľ rybárskych revírov je preto priamo dotknutý závermi a opatreniami vyplývajúcimi z Vodného plánu Slovenska a zároveň má k dispozícii odborné znalosti, praktické skúsenosti a štatistické údaje využiteľné pri tvorbe vodného plánu. 	Z 	A 	Rozporové konanie - 30.7.2013. Pripomienka je riešená úpravou § 13 ods. 2. 	
Slovenský rybársky zväz- Rada Žilina 	K čl. I bod 23: § 19 ods. 2 
§ 19 ods. 2 požadujeme upraviť nasledovne : V prvej vete za slovné spojenie „ na vodných nádržiach“ žiadame vložiť text: „na vodných nádržiach bez vyhlásenej a vyznačenej plavebnej dráhy a na vodných nádržiach určených na hospodársky chov rýb“ 

Odôvodnenie: 
Používanie spaľovacích motorov na vodných nádržiach ohrozuje život, reprodukciu a prírastky rýb a ostatných vodných organizmov. Vlnobitie vznikajúce pri použití spaľovacích motorov na plavidlách spôsobuje značné straty na juvenilných štádiách vodných organizmov v dôsledku ich vyplavenia mimo vodné prostredie a následného úhynu. Rovnako dochádza k zvýšenej erózii brehov, poškodzovaniu hrádzí a tým k zvýšeniu zanášania vodných nádrží sedimentom. Negatívny vplyv použitia spaľovacích motorov sa úmerne zvyšuje s klesajúcou výmerou vodnej plochy. 	Z 	N 	SRZ na rozporovom konaní na úrovni štátneho tajomníka dňa 8.8.2013 netrval na pripomienke. 	
Slovenský rybársky zväz- Rada Žilina 	K čl. I bod 23: § 19 ods. 3: 
§ 19 ods. 3 žiadame doplniť nové písmeno e), ktoré znie: 
e) na činnosti vykonávané v súvislosti s hospodárením v rybárskych revíroch XXa), ochranou výkonu rybárskeho práva XXb) a činností súvisiacich s hospodárskym chovom rýb XXc) 
Poznámka pod čiarou k odkazu znie: 
„XXa) § 6 zákona č. 139/2002 Z. z.“ 
„XXb) § 21 zákona č. 139/2002 Z. z.“ 
„XXc) § 31 zákona č. 139/2002 Z. z.“ 

Odôvodnenie: 
Pre účely rybárstva ako súhrnu činností zameraných na zachovanie, zveľaďovanie, ochranu genofondu rýb a optimálne využívanie produkcie ichtyofauny ako prírodného bohatstva Slovenskej republiky je v odôvodnených prípadoch použitie spaľovacieho motora nevyhnutným predpokladom pre zabezpečenie povinností vyplývajúcich z ustanovení zákona č. 139/2002 Z. z. o rybárstve v znení neskorších predpisov. Jedná sa najmä o hospodársku činnosť užívateľa rybárskych revírov, činnosť rybárskej stráže a hospodársky chov rýb (kŕmenie, vápnenie, ...), ktoré nie je možné vykonávať iným spôsobom. 
 
	Z 	N 	SRZ na rozporovom konaní na úrovni štátneho tajomníka dňa 8.8.2013 netrval na pripomienke. 	
Slovenský rybársky zväz- Rada Žilina 	K čl. I bod 30: § 21 ods. 7 písm. a) aj písm. b) 
§ 21 ods. 7 žiadame na koniec písm. a) aj písm. b) vložiť text: „pričom pri povolení na osobitné užívanie vôd alebo zvýšenia povoleného odoberaného množstva vody v rámci povolenia na osobitné užívanie vôd berie do úvahy aj celkové množstvo vody podľa vydaných povolení na odber vody podľa evidencie povolení (§ 15 ods. 6.) pod miestom plánovaného odberu o povolení ktorého rozhoduje, a ak by jeho povolením bola ohrozená alebo sťažená riadna prevádzka vodných stavieb s platným povolením na odber vody, povolenie nevydá,“ 
Odôvodnenie: 
Pri vydávaní povolení na nový odber vody sa v súčasnosti nedostatočne prihliada na už existujúce odbery vôd. Miestne príslušný orgán vodnej správy neberie do úvahy existenciu povolených odberov mimo jeho pôsobnosti. Obzvlášť vzhľadom na zhoršujúcu sa výdatnosť tokov a prameňov sa bežne stáva, že sa vydávajú povolenia (pre zasnežovanie, elektrárne a iné vodné stavby a pod.) na nové odbery vody, ktoré potom ohrozujú (sezónne alebo aj celoročne) riadne fungovanie subjektov s už vydaným povolením odberu. Vzhľadom na nepriaznivý výhľad ohľadom hydrologických pomerov sa bude napätie v tejto oblasti aj u už vydaných (nie to ešte nových) povolení stupňovať. Pri povoľovaní nových odberov je preto nevyhnutné vykonať bilanciu na celom vodnom toku (toku prameňa) pod miestom posudzovaného odberu. 	Z 	A 	Rozporové konanie - 30.7.2013. Ustanovenie § 21 ods. 7 písm. a) je upravené. 	
Slovenský rybársky zväz- Rada Žilina 	K čl. I bod 32: § 23 ods. 2: 
§ 23 ods. 2 požadujeme upraviť nasledovne: ,,Povolenie podľa odseku 1 písm. a) a b) nie je potrebné, ak tieto činnosti vykonáva správca vodného toku v rámci správy vodného toku a po prerokovaní s užívateľom rybárskeho revíru a ochranou prírody s výnimkou mimoriadnych situácií“. 
Odôvodnenie: 
Správca vodného toku často vykonáva ekologicky nevhodné úpravy korýt vodných tokov, ťažbu riečneho materiálu v nevhodnom období a na nevhodných lokalitách (neresiská, zimoviská rýb), čím vznikajú užívateľovi rybárskeho revíru škody na rybách, ale vznikajú aj značné ekologické škody na celom vodnom ekosystéme, ktorým by sa dalo po konzultáciách s užívateľom jednoducho predchádzať. 	Z 	A 	Rozporové konanie - 30.7.2013. Ustanovenie § 23 ods .2 je upravené. 	
Slovenský rybársky zväz- Rada Žilina 	K čl. I bod 34: § 26 ods. 3: 
§ 26 ods. 3 požadujeme upraviť nasledovne: ,,Pri povolení vodných stavieb vytvárajúcich migračnú bariéru za účelom využívania hydroenergetického potenciálu vodného toku nie je možné vydať súbežne povolenie na uvedenie vodnej stavby do prevádzky. Povolenie na uvedenie vodnej stavby do prevádzky (kolaudačné rozhodnutie) možno vydať až po vykonaní minimálne dvojročného monitoringu zameraného na ochranu záujmov rybárstva a ochrany prírody a krajiny, v ktorom sa preukáže migračná funkčnosť rybovodu a nepreukáže sa výrazný vplyv na vodný ekosystém. V prípade preukázania nefunkčnosti rybovodu alebo výrazného vplyvu na vodný ekosystém nemožno vydať kolaudačné rozhodnutie na vodnú stavbu do odstránenia zistených nedostatkov.“ 
Odôvodnenie: 
V praxi sa bežne stáva, že po vydaní kolaudačného rozhodnutia stavebník, resp. prevádzkovateľ vodnej stavby nie je ochotný vykonávať opatrenia smerujúce na zlepšenie stavu, pričom dokazovanie je veľmi náročné a zdĺhavé. 	Z 	N 	SRZ na rozporovom konaní na úrovni štátneho tajomníka dňa 8.8.2013 netrval na pripomienke. 	
Slovenský rybársky zväz- Rada Žilina 	K čl. I bod 35: § 26 ods. 5 
§ 26 ods. 5 požadujeme upraviť nasledovne: „Pri povoľovaní, výstavbe a prevádzke vodných stavieb je potrebné sústavne sledovať a hodnotiť ich vplyv na povrchové vody a podzemné vody a prihliadať na záujmy rybárstva a na ochranu prírody a krajiny a dbať, aby sa využívaním jednej prirodzenej vlastnosti vody neznemožnilo využívanie iných prirodzených vlastností vody. Nová vodná stavba musí v plnej miere zabezpečiť prirodzený pohyb a migráciu rýb a vodných živočíchov; to neplatí, ak ide o rybníky a rybochovné zariadenia umiestnené mimo koryta vodného toku a ak to vyžaduje ochrana pred povodňami. Pri súbehu záujmov o využívanie prirodzených vlastností vody môže orgán štátnej vodnej správy podmieniť povolenie na uskutočnenie vodnej stavby 
a) jej použiteľnosťou na viac účelov s využívaním viacerých prirodzených vlastností vody pre viacerých užívateľov, 
b) uzavretím dohody viacerých vlastníkov o uskutočnení spoločnej vodnej stavby a o uzavretí dohody o jej budúcej prevádzke. 

Odôvodnenie: 
Výstavba priečnych vodných stavieb vytvára migračné bariéry pre ryby a ostatné vodné živočíchy. Tento negatívny dopad na vodné biotopy je v rozpore s požiadavkami na zachovanie priaznivého stavu riek v zmysle Rámcovej smernice o vodách ako aj so sústavou chránených území Natura 2000. Nové vodné stavby musia zabezpečiť migračnú priechodnosť pre ryby a ostatné vodné organizmy, spriechodňovať by sa mali dokonca aj už existujúce vodné stavby bez ohľadu na finančnú náročnosť. 	Z 	A 	Rozporové konanie-30.7.2013. Ustanovenie § 26 ods. 5 je upravené. 	
Slovenský rybársky zväz- Rada Žilina 	K súčasnému zneniu § 30 ods. 3: 
§ 30 ods. 3 požadujeme upraviť nasledovne: ,,Orgán štátnej vodnej správy uloží vlastníkom poľnohospodárskych pozemkov a lesných pozemkov povinnosť vykonať opatrenia smerujúce k splneniu povinnosti uvedených v odseku 2, ak ich neplní.“ 
Odôvodnenie: 
SRZ na základe praktických skúseností žiada zmeniť vágne ustanovenie „môže uložiť“ na "povinnosť uložiť" vykonanie opatrení ak sa zo strany vlastníkov pôdy neplnia. Možnosť voľby v praxi znamená, že príslušný orgán štátnej vodnej správy vo väčšine prípadov nekoná a neplnenie opatrení má za následok zhoršenie kvality vodného prostredia a stým spojené škody na vodnom ekosystéme, rybách ale aj zvýšenie sedimentácie a zanášania vodných tokov a nádrží. 	O 	ČA 	Ustanovenie je upravené. 	
Slovenský rybársky zväz- Rada Žilina 	K čl. I bod 53: § 49 ods. 1 
§ 49 ods. 1 žiadame upraviť nasledovne: „Správca vodného toku je oprávnený 
a) pri výkone správy vstupovať v nevyhnutnom rozsahu na cudzie nehnuteľnosti, ak na to nie je potrebné povolenie podľa osobitných predpisov, 59) 
b) v záujme starostlivosti o koryto odstraňovať alebo novo vysádzať stromy a kry na pobrežných pozemkoch po prerokovaní s užívateľom príslušného rybárskeho revíru XXa) , 59a) 
c) v rozsahu riadnej správy vodného toku ťažiť z koryta riečny materiál, prípadne túto ťažbu umožňovať tým, ktorí na ňu získali povolenie na niektoré činnosti (§ 23) po prerokovaní s užívateľom príslušného rybárskeho revíru XXa), 
d) v rámci súhrnného manipulačného poriadku vodných stavieb vydávať pokyny na manipuláciu s vodnými stavbami pričom dbá na ochranu rýb a ostatných vodných organizmov a cielenou manipuláciou zabezpečuje vhodné podmienky na ich prirodzené rozmnožovanie a existenciu.“ 
Poznámka pod čiarou k odkazu znie: 
„XXa) § 2 ods. 2 písm b) zákona č. 139/2002 Z. z.“ 
Odôvodnenie: 
Správca vodného toku často vykonáva ekologicky nevhodné úpravy korýt vodných tokov, ťažbu riečneho materiálu v nevhodnom období a na nevhodných lokalitách (neresiská, zimoviská rýb), čím vznikajú užívateľovi rybárskeho revíru škody na rybách, ale vznikajú aj značné ekologické škody na celom vodnom ekosystéme, ktorým by sa dalo po konzultáciách s užívateľom jednoducho predchádzať. 	O 	A 	Problematika sa rieši dohodou medzi správcom vodných tokov a SRZ. 
 	
Slovenský rybársky zväz- Rada Žilina 	K súčasnému zneniu § 53 písm. g) 
§ 53 písm. g) požadujeme upraviť nasledovne: ,,Zabezpečiť priechodnosť vodných stavieb vhodnými typmi rybovodov a vytvárať podmienky na prirodzenú migráciu rýb a iných vodných živočíchov. 
Zdôvodnenie: 
Vlastníci existujúcich vodných stavieb, ktoré vytvárajú migračnú bariéru a nemajú vybudovaný rybovod, sú povinní na vlastné náklady zabezpečiť pozdĺžnu kontinuitu vodného toku tak ako to vyžaduje aj európska legislatíva. Absencia rybovodov, ich nefunkčnosť alebo nízka efektivita spôsobuje každoročne značné škody na vodnom ekosystéme a neplnenie požiadaviek európskej legislatívy najmä v zmysle Rámcovej smernice o vodách bude mať za následok sankcie zo strany EÚ. 	Z 	A 	Rozporové konanie- 30.7.2013. Ustanovenie § 53 písm. g) je upravené takto: "zabezpečiť prirodzenú migráciu rýb a iných vodných živočíchov“. 	
Slovenský rybársky zväz- Rada Žilina 	K čl. I bod 67: § 57 ods. 5 
§ 57 ods. 5. Žiadame uvedené ustanovenie vypustiť. 
Ak vodná stavba slúži súčasne viacerým účelom, vypracúva manipulačný poriadok vlastník vodnej stavby vzdúvajúcej vodu na náklady všetkých užívateľov vodnej stavby. 

Odôvodnenie: 
Uvedenú povinnosť má jednoznačne vlastník vodnej stavby. Toto ustanovenie by bolo nevykonateľné, nakoľko by bolo zložité určiť podiel jednotlivých účelov využitia a tak by v praxi vznikali problémy pri rozúčtovávaní nákladov za vypracovanie MP. Podľa tohto ustanovenia by aj naše občianske združenie Slovenský rybársky zväz ako nezisková organizácia, ktoré má priamo zákonom stanovené povinnosti vyplývajúce z definície rybárskeho práva (§4 ods. 1 a 3 zákona č. 139/2002 Z.z. o rybárstve) sa mala spolupodieľať na nákladoch za vypracovanie MP ako užívateľ rybárskych revírov. Chov násadových rýb a využívanie rybárskych revírov nie je zamerané na komerčnú produkciu rýb s cieľom finančného zisku. Z uvedeného Slovenský rybársky zväz ako užívateľ nevytvára zdroje, z ktorých by bolo možné hradiť uvedené náklady. 	Z 	A 	Na rozporovom konaní na úrovni štátneho tajomníka dňa 8.8.2013 došlo k dohode na vypustení tohto bodu. 	
Slovenský rybársky zväz- Rada Žilina 	K čl. I bod 77: § 73 ods. 2 
§ 73 ods. 2 žiadame upraviť nasledovne: ,,Žiadosť o vydanie rozhodnutia sa musí doložiť prílohami obsahujúcimi údaje a podklady, ktoré vyplývajú z jednotlivých ustanovení tohto zákona a sú potrebné na posúdenie vplyvu žiadaného rozhodnutia na vodné pomery. Ak ide o žiadosť o vydanie povolenia, ktoré je súčasne stavebným povolením, treba pripojiť aj doklady, ktoré sú potrebné k žiadosti o také rozhodnutie podľa stavebného zákona, a údaje o hydrologických veličinách poskytovaných poverenou osobou. Pri povoľovaní činnosti s negatívnym vplyvom na rybárstvo a ochranu prírody a krajiny orgán štátnej vodnej správy vyzve žiadateľa na predloženie ďalších dokladov, prípadne odborných znaleckých posudkov o vplyve povoľovanej činnosti na záujmy chránené týmto zákonom a na práva a právom chránené záujmy iných.“ 
Odôvodnenie: 
V praxi orgán štátnej vodnej správy pri povoľovaní niektorých činnosti s negatívnym vplyvom na životné prostredie vôbec nepožaduje doplnenie relevantných dokladov za účelom objektívneho posúdenia veci, pričom ide o zložitú problematiku a bez doplňujúcich podkladov nie je možné vydať povolenie. 	Z 	N 	SRZ na rozporovom konaní dňa 30.7.2013 po vysvetlení jej neakceptácie netrvá na pripomienke. 	
Slovenský rybársky zväz- Rada Žilina 	K čl. I bod 77: § 73 ods. 3: 
§ 73 ods. 3 žiadame doplniť nasledovne: „Účastníkom vodoprávneho konania je vo veci povolenia týkajúceho sa vodného toku alebo pobrežných pozemkov správca vodného toku a užívateľ rybárskeho revíru s prideleným rybárskym právom podľa osobitného predpisu XXa). Účastníkom vodoprávneho konania vo veci súhlasu podľa § 27 ods. 1 písm. e) a f) je len žiadateľ; ak sa súhlas týka vodného toku alebo pobrežných pozemkov, aj správca vodného toku.“ 
Poznámka pod čiarou k odkazu XXa znie: 
„XXa) § 4 ods. 3 až 6 zákona č. 139/2002 Z. z.“. 
Odôvodnenie: 
Užívateľ rybárskeho revíru musí mať možnosť priamo sa zapojiť do konania, nakoľko akékoľvek zmeny vo vodnom režime, v koryte toku a pobrežných pozemkoch ovplyvňujú ichtyofaunu vo vodnom prostredí, rybárskom revíri, ktorý má zo zákona zverený do užívania a tak je priamo zodpovedný za jeho priaznivý vývoj a zachovanie životného prostredia v ňom. V praxi pravidelne nastávajú situácie, kedy dochádza k opomenutiu užívateľa pri vodoprávnom konaní. Užívateľ potom nemá inú možnosť ako využiť možnosť odvolania a opravných prostriedkov, čo má za následok neúmerné a zbytočné predlžovanie konania. 	Z 	ČA 	Na rozporovom konaní nas úrovni štátneho tajomníka dňa 8.8.2013 sa dohodlo, že pripomienka ostáva v tomto čase otvorená. 	
Slovenský rybársky zväz- Rada Žilina 	K čl. I bod 79: § 73 ods. 17 
§ 73 ods. 17 žiadame vypustiť písm.) a, b. 
Zdôvodnenie: 
V praxi je potrebné, aby súdy preskúmavali povolenia na osobitné užívanie vôd a povolenia na vodné stavby. 	O 	A 	 	
Slovenský rybársky zväz- Rada Žilina 	K čl. I bod 81: § 75 ods. 9 
§ 75 ods. 9 žiadame upraviť nasledovne: ,,Ak nepovoleným vypúšťaním odpadových vôd alebo nedovoleným zaobchádzaním s nebezpečnými látkami nastane mimoriadne zhoršenie vôd, pokutu možno uložiť vo výške od 2000 do 20000 EUR. 
Odôvodnenie: 
Výška škody je nízka a absentuje spodná hranica, ktorá zabráni zneužívaniu uplatňovania najnižších pokút, ktoré nepokrývajú ani náklady spojené so správnym konaním. 

	O 	ČA 	Ustanovenie je upravené. 	
Slovenský rybársky zväz- Rada Žilina 	K čl. I bod 82: § 77 ods. 1 písm. a) 
§ 77 ods. 1 písm. a) žiadame upraviť nasledovne: „Priestupku na úseku ochrany vôd, vodných tokov a vodných stavieb sa dopustí ten, kto 
a) vykonáva plavbu plavidlom so spaľovacím motorom na povrchových vodách nachádzajúcich sa v ochranných pásmach vodárenských zdrojov, na vodných nádržiach určených na hospodársky chov rýb, v pásme 100 m od okraja rybochovného zariadenia (klietkový chov) umiestneného na vodnej nádrži a na odkrytých podzemných vodách (§ 19 ods. 2)“ 

Odôvodnenie: 
Uvedená pripomienka chráni majetok vlastníka rybochovného zariadenia ako aj samotný chov rýb (zdravotný stav a stres rýb). 	Z 	A 	SRZ na rozporovom konaní dňa 30.7.2013 netrval na pripomienke. 	
Slovenský rybársky zväz- Rada Žilina 	K čl. I bod 90: § 78 ods. 3 písm. a) a c) 
§ 78 ods. 3 požadujeme upraviť nasledovne: 
„a) odbery povrchových vôd z vodných tokov v množstve nad 7500 m3 ročne alebo 625 m3 
mesačne. 
c) odbery energetickej vody z vodných tokov na vodných stavbách vo vlastníctve využívateľa hydroenergetického potenciálu vodného toku pri inštalovanom výkone väčšom ako 100 kW.“ 

Odôvodnenie: 
V súčasnosti existuje veľké množstvo odberateľov, ktorí získavajú vodu zdarma na rôzne účely, pričom veľakrát ide o nehospodárne nakladanie s vodou. Tieto odbery spôsobujú najmä na menších vodných tokoch, ktoré sú rybárskymi revírmi výrazné zníženie prietokov, čo negatívne ovplyvňuje rybárske hospodárenie v nich. Okrem toho tieto odbery poškodzujú celú hydrofaunu v toku. 
Za absurdne považujeme, ak správca vodného toku platí za využívanie hydroenergetického potenciálu vodného toku pri inštalovanom výkone väčšom ako 100 kW a ostatní súkromní využívatelia hydroenergetického potenciálu platia za odbery energetickej vody z vodných tokov pri inštalovanom výkone väčšom ako 10 MW. 	Z 	N 	SRZ na rozporovom konaní dňa 30.7.2013 netrá na pripomienke po vysvetlení jej neakceptácie. 	
Slovenský rybársky zväz- Rada Žilina 	K čl. I bod 103: Príloha č.1 
Príloha č. 1 - Zoznam znečisťujúcich látok, Zoznam I, Indikatívny zoznam hlavných znečisťujúcich látok: 

Žiadame doplniť o nerozpustné látky. 
 
	O 	N 	Ide o transpozíciu Rámcovej smernice o vode. 	
Slovenský rybársky zväz- Rada Žilina 	Hromadná pripomienka: Požiadavky na odstránenie rozporov navrhovaných zmien vo vodnom zákone s Rámcovou smernicou o vode v oblasti úpravy prepravy a prevodu vody a úpravy týkajúcej sa zriaďovania nových vodných stavieb na vodných tokoch 
Odôvodnenie hromadnej pripomienky: 
1. Odôvodnenie zásadnej pripomienky týkajúcej sa prepravy a prevodu vody (novelizačné zmeny č. 1, 2, 20, 72, 73) 
Uvedené novelizačné body navrhujú postupy, ktoré by mali zaviesť pravidlá pre využívanie vodných zdrojov Slovenska na prepravu a prevod cez hranice štátu tak, by bola zabezpečená ochrana štátnych záujmov vo vzťahu k vode ako obzvlášť významnej a ničím nenahraditeľnej surovine strategického charakteru a stanoviť tomu zodpovedajúce postupy jej užívania s dôrazom na verejné záujmy. 
Navrhované opatrenia nie sú dostatočné na zabezpečenie ochrany štátnych a verejných záujmov vo vzťahu k vode, a to z nasledovných dôvodov. 
- V navrhovanej právnej úprave nie sú pojmy „strategický význam pre štát“ a „verejný záujem“ presnejšie vymedzené. Za strategický význam pre štát by sa dala považovať napr. výmena vody medzi susediacimi štátmi na pokrytie potrieb vody v nedostatkových oblastiach, alebo v obdobiach sucha. Z obsahu novelizovaných ustanovení však vyplýva, že cieľom novely je len umožniť jednostranný „vývoz“ vody z územia Slovenska, ktorý budú uskutočňovať podnikateľské subjekty, ktorých účelom je okrem iného tvorba zisku. Týmto ustanovením sa voda stáva obchodným artiklom, čo môže byť v rozpore s Rámcovou smernicou o vode, v ktorej sa deklaruje, že „Voda nie je komerčný výrobok ako iné výrobky, ale skôr dedičstvo, ktoré treba chrániť, brániť a nakladať s ním ako takým“. 
- V novelizačnej úprave č. 2 sa deklaruje, že podzemnými vodami vo výlučnom vlastníctve štátu zostávajú všetky vody odoberané na tento účel. Z tejto úpravy sa ale nedá zistiť, kedy prechádza vlastníctvo štátu tejto „strategickej suroviny“ na nového nadobúdateľa. Upozorňujeme na prípadný rozpor tejto úpravy s občianskym a obchodným zákonníkom. 
- Navrhované postupy orgánov štátnej správy pri vydávaní povolení na prepravu a prevod vody sú iba formálno-administratívneho charakteru, ktoré nemôžu zabrániť ovládnutiu významných vodných zdrojov (napr. podzemných vôd Žitného ostrova) vybranými podnikateľskými subjektmi na nekontrolovateľný „vývoz“ vody do zahraničia. Spôsob výkonu kontroly nad odoberaným množstvom nie je možné ponechať na uváženie povoľujúceho orgánu štátnej správy, ale je potrebné ich uviesť priamo do zákona. Takúto nezávislú kontrolu možno zabezpečiť napríklad meraním odoberaného množstva zablokovanými vodomermi, ktoré budú prevádzkované pod dohľadom orgánu štátnej správy. 
- Podľa bodu 20 novely zákona predkladateľ žiadosti o povolenie na využívanie na prepravu alebo prevod vody má okrem iného preukázať podkladové materiály o voľnej kapacite vodných zdrojov. Tieto materiály má zabezpečiť žiadateľ prostredníctvom právnickej osoby poverenej ministerstvom pre každý jednotlivý prípad prepravy alebo prevodu vody. Z požiadaviek Rámcovej smernice o vode vyplýva, že právnická osoba pri lokálnom hodnotení musí vychádzať z výsledkov hodnotení (kvantitatívny stav, ekonomická analýza a iné), ktoré musia byť zhrnuté v plánoch manažmentu povodí. 

Podkladom pre prípadné povolenie užívania vôd za účelom prepravy alebo prevodu vody do zahraničia musia byť plány manažmentu povodí. V rámci vypracovania týchto plánov je nevyhnutné vypracovať osobitný „Program využívania vôd za účelom prepravy alebo prevodu vody do zahraničia“. Tento program by schválila vláda SR ako súčasť plánov manažmentu povodí, čo celý proces povoľovania zjednoduší a urobí ho transparentným. 
Uvedené pripomienky sú plne v súlade s požadovanou komplexnou ochranou vôd, ktorá konkretizuje požiadavky na ochranu vôd uvádzané v dôvodovej správe k účelu zákona. Uvádza sa v nej , že: „Voda ako prírodné bohatstvo štátu je dôležitou surovinou strategického významu, nenahraditeľnou zložkou životného prostredia a všetkých živých ekosystémov, ale aj surovinou vstupujúcou do všetkých technologických procesov a limitujúcim faktorom trvalo udržateľného rozvoja regiónov a celej spoločnosti. Vzhľadom na jej citlivú dispozíciu k zraniteľnosti, ako aj z dôvodu nastupujúcej klimatickej zmeny a jej predpokladaným negatívnym dopadom na životné prostredie vrátane vôd, je nevyhnutné, aby štát chránil, udržiaval a zachovával svoje zdroje vody ako vzácnu a nenahraditeľnú surovinu“. 
2. Odôvodnenie zásadnej pripomienky týkajúcej sa zriaďovania nových vodných stavieb na vodných tokoch. 
Navrhovaná úprava v bode 35 je v rozpore s článkom 4.7. Rámcovej smernice o vode, ktorý znie: 
Za nesplnenie environmentálnych cieľov sa nepovažuje: 
- neúspech pri dosahovaní dobrého stavu podzemnej vody, dobrého ekologického stavu, prípadne dobrého ekologického potenciálu, alebo pri predchádzaní zhoršenia stavu útvaru povrchovej alebo podzemnej vody dôsledkom nových modifikácií fyzikálnych vlastností útvaru povrchových vôd alebo zmien úrovne hladiny útvarov podzemnej vody, alebo 
- sa nepodarí zabrániť zhoršeniu stavu útvaru povrchovej vody z veľmi dobrého na dobrý v dôsledku nových trvalo udržateľných rozvojových činností človeka 
a súčasne sú splnené všetky nasledovné podmienky: 
a) uskutočnia sa všetky realizovateľné kroky na obmedzenie nepriaznivého dopadu na stav vodného útvaru; 
b) dôvody úprav alebo zmien sú menovite uvedené a vysvetlené v pláne vodohospodárskeho manažmentu povodia a ciele sa vyhodnotia každých šesť rokov; 
c) dôvody pre tieto úpravy alebo zmeny sú dôvodmi nadradeného verejného záujmu a/alebo prínos z dosiahnutia cieľov stanovených v odseku 1 pre životné prostredie a spoločnosť prevažuje nad prínosom nových úprav alebo zmenami pre ľudské zdravie, udržaním ľudskej bezpečnosti alebo trvalo udržateľným rozvojom a 
d) očakávané prínosy týchto úprav alebo zmien vodného útvaru, nie je možné z dôvodov technickej realizovateľnosti alebo neprimeraných nákladov dosiahnuť inými prostriedkami, ktoré sú podstatne lepšou environmentálnou voľbou. 

V tejto súvislosti upozorňujeme, že v rozpore s citovaným znením smernice je aj súčasná úprava § 16 ods. 6 písm. b) vodného zákona. 
Výnimky uvádzané v novelizačnom bode 35 nemôžu vyplývať priamo zo zákona, ale musia sa pre každý prípad novej vodnej stavby preukázať výsledkami postupu, ktorý požaduje článok 4.7 Rámcovej smernice o vode. Pre dôležitosť uplatňovania ustanovení tohto článku v praxi Európska komisia spolu s členskými štátmi vypracovala metodický dokument č. 20 – Výnimky z environmentálnych cieľov, podľa ktorého majú členské štáty postupovať pri udeľovaní výnimiek. 
Premietnutie obsahu článku 4.7 Rámcovej smernice o vode do novely vodného zákona je nevyhnutné aj z dôvodu veľkého množstva prebiehajúcich konaní vo veci povoľovania výstavby malých vodných elektrární, pri ktorých môže dôjsť k závažným pochybeniam, ktorých následkom môžu byť sankcie zo strany Európskej komisie. 
 	O 	A 	Ustanovenia o preprave a prevode vody sú prepracované. 
Čl. 4.7 Rámcovej smernice o vode je transponovaný do §16.