Vyhodnotenie medzirezortného pripomienkového konania

Návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 543/2002 Z. z. o ochrane prírody a krajiny v znení neskorších predpisov a ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákony 

Spôsob pripomienkového konania	 	
Počet vznesených pripomienok, z toho zásadných	562  / 226 	
Počet vyhodnotených pripomienok	552 	
		
Počet akceptovaných pripomienok, z toho zásadných	188  / 46 	
Počet čiastočne akceptovaných pripomienok, z toho zásadných	68  / 36 	
Počet neakceptovaných pripomienok, z toho zásadných	296  / 142 	
		
Rozporové konanie (s kým, kedy, s akým výsledkom)		
Počet odstránených pripomienok		
Počet neodstránených pripomienok		

Sumarizácia vznesených pripomienok podľa subjektov
Č.	Subjekt	Pripomienky do termínu	Pripomienky po termíne	Nemali pripomienky	Vôbec nezaslali	
1 .	Ministerstvo spravodlivosti Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
2 .	Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky 	14 (12o,2z) 	 	 	 	
3 .	Ministerstvo financií Slovenskej republiky 	10 (5o,5z) 	 	 	 	
4 .	Ministerstvo kultúry Slovenskej republiky 	9 (9o,0z) 	 	 	 	
5 .	Ministerstvo hospodárstva Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
6 .	Ministerstvo dopravy, výstavby a regionálneho rozvoja Slovenskej republiky 	14 (2o,12z) 	 	 	 	
7 .	Ministerstvo pôdohospodárstva a rozvoja vidieka Slovenskej republiky 	75 (8o,67z) 	 	 	 	
8 .	Ministerstvo obrany Slovenskej republiky 	18 (18o,0z) 	 	 	 	
9 .	Ministerstvo zahraničných vecí a európskych záležitostí Slovenskej republiky 	10 (10o,0z) 	 	 	 	
10 .	Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky 	4 (4o,0z) 	 	 	 	
11 .	Ministerstvo životného prostredia Slovenskej republiky  	 	 	 	x 	
12 .	Ministerstvo školstva, vedy, výskumu a športu Slovenskej republiky 	24 (23o,1z) 	 	 	 	
13 .	Ministerstvo zdravotníctva Slovenskej republiky 	11 (11o,0z) 	 	 	 	
14 .	Úrad vlády Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
15 .	Protimonopolný úrad Slovenskej republiky 	1 (1o,0z) 	 	 	 	
16 .	Štatistický úrad Slovenskej republiky 	10 (9o,1z) 	 	 	 	
17 .	Úrad geodézie, kartografie a katastra Slovenskej republiky 	13 (8o,5z) 	 	 	 	
18 .	Úrad jadrového dozoru Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
19 .	Úrad pre normalizáciu, metrológiu a skúšobníctvo Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
20 .	Úrad pre verejné obstarávanie 	 	 	x 	 	
21 .	Úrad priemyselného vlastníctva Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
22 .	Správa štátnych hmotných rezerv Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
23 .	Národný bezpečnostný úrad 	 	 	x 	 	
24 .	Národná banka Slovenska 	1 (1o,0z) 	 	 	 	
25 .	Odbor aproximácie práva sekcie vládnej legislatívy Úradu vlády SR 	 	31 (31o,0z) 	 	 	
26 .	Najvyšší kontrolný úrad Slovenskej republiky 	2 (2o,0z) 	 	 	 	
27 .	Najvyšší súd Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
28 .	Generálna prokuratúra Slovenskej republiky 	15 (15o,0z) 	 	 	 	
29 .	Konfederácia odborových zväzov Slovenskej republiky 	1 (1o,0z) 	 	 	 	
30 .	Asociácia zamestnávateľských zväzov a združení Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
31 .	Republiková únia zamestnávateľov 	14 (2o,12z) 	 	 	 	
32 .	Štátna ochrana prírody Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
33 .	VSU 	 	 	 	x 	
34 .	Verejnosť 	120 (120o,0z) 	15 (15o,0z) 	 	 	
35 .	Inštitút pre výskum práce a rodiny 	 	 	x 	 	
36 .	Úrad pre reguláciu železničnej dopravy 	 	 	x 	 	
37 .	Štátna pokladnica 	 	 	x 	 	
38 .	Všeobecná zdravotná poisťovňa, a.s. 	 	 	x 	 	
39 .	Asociácia vodárenských spoločností 	1 (0o,1z) 	 	 	 	
40 .	Slovenská inšpekcia životného prostredia 	1 (1o,0z) 	 	 	 	
41 .	Zväz cestovného ruchu Slovenskej republiky 	10 (1o,9z) 	 	 	 	
42 .	Úrad pre dohľad nad zdravotnou starostlivosťou 	 	 	x 	 	
43 .	Zbor väzenskej a justičnej stráže 	 	 	x 	 	
44 .	Slovenský rybársky zväz- Rada Žilina 	14 (6o,8z) 	 	 	 	
45 .	Úrad na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky 	11 (2o,9z) 	 	 	 	
46 .	LESY Slovenskej republiky, štátny podnik Banská Bystrica 	46 (0o,46z) 	 	 	 	
47 .	Únia regionálnych združení vlastníkov neštátnych lesov Slovenska 	1 (0o,1z) 	 	 	 	
48 .	Združenie miest a obcí Slovenska 	24 (5o,19z) 	 	 	 	
49 .	Slovenská lesnícka komora  	1 (0o,1z) 	 	 	 	
50 .	Vojenské lesy a majetky SR – štátny podnik, Pliešovce 	27 (8o,19z) 	 	 	 	
51 .	Slovenská poľnohospodárska a potravinárska komora 	14 (6o,8z) 	 	 	 	
	SPOLU	516 (290o,226z) 	46 (46o,0z) 	14 	6 	

Vyhodnotenie vecných pripomienok je uvedené v tabuľkovej časti.

Vysvetlivky  k použitým skratkám v tabuľke:	
O – obyčajná	A – akceptovaná	
Z – zásadná	N – neakceptovaná	
	ČA – čiastočne akceptovaná	

Subjekt	Pripomienka	Typ	Vyh.	Spôsob vyhodnotenia	
MV SR 	Článok I k bodu 3 
K bodu 3 
Poslednú vetu § 2 ods. 1 odporúčame upraviť tak, že sa v jej texte odstránia texty v zátvorke. 
 	O 	N 	Upresňuje sa vymedzenie predmetu zákona vzhľadom na komplex cieľov ochrany prírody a krajiny daných úpravou zákona pri zohľadnení ďalších aspektov spojených s ich uplatňovaním.  	
MV SR 	Čl. I k bodu 33 
K bodu 33 
V bode 33 je potrebné do navrhovaného znenia § 35 odseku 1. písm. e) vložiť za slovo „prepravovať“ slovo „darovať“; 
Odôvodnenie: 
Z dôvodu častého obchádzania obmedzenia predaja a kúpy chránených živočíchov fiktívnym darovaním, ktoré zakrýva realizovaný predaj; 
 	O 	N 	znenie § 35 je v súlade so smernicou Rady 92/43/EHS z 21. mája 1992 o ochrane prirodzených biotopov a voľne žijúcich živočíchov a rastlín v platom znení a smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2009/147/ES z 30. novembra 2009 o ochrane voľne žijúceho vtáctva v platnom znení  	
MV SR 	Čl. I k bodu 35 
K bodu 35 
V úvodnej vete odporúčame skratku „ods.“ vypísať. 
 	O 	A 	 	
MV SR 	Čl. I k bodu 37 
K bodu 37 
Úvodnú vetu odporúčame upraviť podľa legislatívno-technických pokynov, t.j. skratku „ods.“ vypísať. 
 	O 	A 	 	
MV SR 	Čl. I k bodu 49 
K bodu 49 
Text tohto bodu odporúčame zosúladiť so zákonom č. 345/2012 Z. z. o niektorých opatreniach v miestnej štátnej správe a o zmene a doplnení niektorých zákonov. Podľa § 1 citovaného zákona boli krajské úrady životného prostredia zrušené a podľa § 3 citovaného zákona pôsobnosť krajských úradov životného prostredia prešla na obvodné úrady životného prostredia v sídle kraja. Rovnako s týmto zákonom odporúčame zosúladiť aj ostatné ustanovenia zákona, napr. § 67. 

Túto pripomienku uplatňujeme ako zásadnú. 
 	Z 	A 	 	
MV SR 	Čl. I k bodu 55 
K bodu 55 
V úvodnej vete odporúčame skratku slovo „odsek“ v súlade s legislatívno-technickými pokynmi nahradiť skratkou „ods.“. 
 	O 	A 	 	
MV SR 	Čl. I k bodu 58 
K bodu 58 
Text tohto bodu obsahuje odkaz 86), poznámku pod čiarou však k odkazu 86b). Odporúčame preto uvádzané označenia zosúladiť. Pripomíname, že odkaz 86b) obsahuje aj bod 62 návrhu s iným textom poznámky pod čiarou ako je uvedené v tomto bode. 
 	O 	A 	 	
MV SR 	Čl. I k bodu 59 
K bodu 59 
Bod 59 je potrebné vypustiť; 

Odôvodnenie: 
Navrhované znenie môže spôsobiť vážne problémy pri oznamovaní trestných činov. Pre posúdenie trestnosti protiprávneho konania je potrebné pri trestných činoch proti životnému prostrediu disponovať informáciou o rozsahu protiprávneho konania, o objekte útoku, a tiež v čom spočíva protiprávnosť. V praxi to napríklad znamená vedieť o aký chránený druh ide a aká je jeho spoločenská hodnota. Tieto údaje vyplývajú z predmetného zákona a ak ich oznamovanie orgánom činným v trestnom konaní bude podmienené navrhovaným znením, bude potrebné zabezpečiť, aby orgány ochrany prírody boli nepretržite k dispozícii orgánom činným v trestnom konaní pre overovanie podaní od iných subjektov. Účelom predmetného zákona je, okrem iného, aj postihovať protiprávne konania v ňom uvedené, pričom ak nepriaznivý následok takéhoto konania prekročí hranicu (napríklad § 305 Trestného zákona), ide o trestný čin, kde sú príslušné konať orgány činné v trestnom konaní. Absolútna väčšina tohto druhu trestnej činnosti sa odohráva vo voľnej krajine, často na ťažšie prístupných miestach, kde miesto činu podlieha rýchlym zmenám v dôsledku prirodzených prírodných procesov (dážď, sneh a pod.). Všetky prvotné informácie doteraz získavali orgány činné v trestnom konaní z bezprostredných oznámení občanov, poľovníkov, členov občianskych združení, lesníkov a pod., pričom tieto osoby nevykonávali v čase zistenia trestného činu žiadny výskum. Vyššie uvedené navrhované znenie môže spôsobiť, že ak oznámi trestný čin iná osoba ako pracovník orgánu ochrany prírody, alebo osoba vykonávajúca výskum s uzavretou dohodou, nebude môcť o tomto oznámení policajt konať, kým informácie v ňom uvedené nepotvrdí pracovník orgánu ochrany prírody, alebo osoba vykonávajúca výskum s uzavretou dohodou. Aktuálne nám nie je známe, že by orgány ochrany prírody boli schopné na požiadanie polície v mimopracovnom čase vždy poskytovať takúto spoluprácu. Polícia je však povinná bezodkladne preverovať všetky oznámené trestné činy. 
 	O 	A 	novelizačný bod 59 sa vypúšťa 	
MV SR 	Čl. I k bodu 62 
K bodu 62 
Návrh zákona žiadame doplniť o ďalší článok, a to novelu zákona č. 455/1991 Zb. o živnostenskom podnikaní (živnostenský zákon) v znení neskorších predpisov. Návrh zákona žiadame tiež doplniť o ustanovenie podmienok udelenia licencie, keďže zákon neupravuje žiadne, iba ustanovuje, že podrobnosti o nich ustanoví vykonávací predpis, ktorého návrh však nie je k predkladanému zákonu pripojený. 

Túto pripomienku uplatňujeme ako zásadnú. 

Odôvodnenie: 
Navrhované znenie § 58a ods. 2 je nepriamou novelou zákona č. 455/1991 Zb. o živnostenskom podnikaní (živnostenský zákon) v znení neskorších predpisov, preto ak sa chce zo sprievodcovskej činnosti ním upravovanej vylúčiť sprievodcovská činnosť v chránených územiach s tretím až piatym stupňom ochrany, je to nutné vykonať priamou novelou tohto zákona, a to úpravou § 3 živnostenského zákona, prípadne úpravou prílohy č. 2, ktorú tvorí zoznam viazaných živností, konkrétne položky č. 52, v závislosti od toho, komu sa po úpravách navrhovaného znenia vykonávanie sprievodcovskej činnosti v chránených územiach s tretím až piatym stupňom ochrany zverí. 
 	Z 	N 	novelizačný bod 62 sa vypúšťa 	
MV SR 	Čl. I k bodu 64 
K bodu 64 
Tento bod odporúčame prehodnotiť vzhľadom na skutočnosť, že predstavuje nepriamu novelu predovšetkým zákona č. 504/2003 Z. z. o nájme poľnohospodárskych pozemkov, poľnohospodárskeho podniku a lesných pozemkov a o zmene niektorých zákonov v znení neskorších predpisov a ním vymedzeného predmetu úpravy. Pokiaľ ide o § 61b z návrhu nie je zrejmé akým právnym predpisom sa budú spravovať práva a povinnosti účastníkov tohto druhu zmluvy. Ponechávať určenie podmienok takýchto zmlúv, a teda úpravu práv a povinností na vykonávací predpis nie je vhodné, keďže má ísť okrem iného aj o nový druh zmluvného vzťahu a otázny je aj súlad s Ústavou Slovenskej republiky. 
 	O 	A 	nová úprava  	
MV SR 	Čl. I k bodu 86 
K bodu 86 
V bode 86 je potrebné v navrhovanom znení § 71 ods. 9 nahradiť slová „Vydavatelia tlače“ slovami „Subjekty poskytujúce služby tlačovej alebo internetovej inzercie“; 

Odôvodnenie: 
Policajný zbor eviduje množstvo inzerátov na predaj chránených živočíchov a rastlín zverejňovaných nielen v tlači ale aj na internete; 

V bode 86 je potrebné do navrhovaného znenia § 71 doplniť za odsek (9) nový odsek (10), ktorý bude znieť: „Podniky poskytujúce elektronické komunikačné siete a elektronické komunikačné služby sú povinné na písomnú žiadosť orgánu ochrany prírody poskytnúť údaje, ktoré sú predmetom telekomunikačného tajomstva, a ktoré sú potrebné na určenie totožnosti inzerujúcej osoby ponúkajúcej na predaj chránené živočíchy alebo rastliny.“ ; 

Odôvodnenie: 
Vyššie uvedené oprávnenie navrhujeme z dôvodu čoraz častejšie sa vyskytujúcich inzerátov na predaj chránených živočíchov a rastlín na internete, ktorých prešetrenie nie je možné bez zistenia totožnosti osôb. V inzerátoch sú uvádzané len telefónne čísla, prípadne e-mailové adresy bez uvedenia totožnosti predávajúcich. Na zistenie totožnosti užívateľov telefónnych čísel a e-mailových adries orgány ochrany prírody nemajú oprávnenia. 

 	O 	N 	Rozsah úpravy § 71 vychádzal z požiadaviek aplikačnej praxe.  	
MV SR 	Čl. I k bodom 100 až 101 
K bodom 100 až 101 
Oba uvedené body odporúčame upraviť v nadväznosti na úpravy vykonané od v bode 62. 
 	O 	A 	novelizačný bod 62 sa vypúšťa 	
MV SR 	Čl. I k bodu 103 
K bodu 103 
V úvodnej vete odporúčame skratku „písm.“ vypísať. 
 	O 	A 	 	
MV SR 	Nad rámec zákona 
Návrh zákona odporúčame doplniť o ďalší článok, a to o novelu zákona č. 372/1990 Zb. o priestupkoch v znení neskorších predpisov a na základe nej vypustiť zo zákona § 45. 

Odôvodnenie: 
Ustanovenie sa vypúšťa bez náhrady najmä z dôvodu, že všeobecne formulovaná skutková podstata priestupkov na ochranu životného prostredia vzhľadom na osobitné zákony na úseku životného prostredia obsahujúce skutkové podstaty priestupkov zodpovedajúce konkrétnym povinnostiam v nich ustanoveným, sa neuplatňuje. 

 	O 	N 	Pripomienka je nad rámec rozsahu novelizácie zákona.  	
MF SR 	Všeobecne 
V doložke vybraných vplyvov (ďalej len „doložka vplyvov“) sa uvádza, že návrh bude mať negatívny aj pozitívny vplyv na verejné financie, čo však nie je v súlade s vypracovanými tabuľkami k vplyvom na rozpočet verejnej správy, ako aj samotným obsahom materiálu. Pozitívny vplyv sa očakáva v dlhodobom horizonte v súvislosti so zmenou štruktúry právnych vzťahov k pozemkom (ich zámeny, resp. odkúpenie zo strany štátu), čo môže pozitívne ovplyvniť potrebnú výšku náhrad za obmedzenie bežného obhospodarovania v budúcnosti. Negatívny vplyv na rozpočet verejnej správy súvisí v krátkodobom horizonte so zvýšenými nákladmi, spojenými s prípadným usporiadaním právnych vzťahov dotknutých pozemkov. Takáto dedukcia pozitívnych vplyvov v budúcnosti je nedostatočná a veľmi otázna, preto považujem vplyv za čisto negatívny. Ak sa trvá na pozitívnom vplyve v budúcnosti, žiadam vypracovať konkrétnu kvantifikáciu znížených výdavkov, resp. analýzu, na základe ktorej sa k uvedenému záveru dospelo. 

Na strane výdavkov, v súvislosti s vypracovanými tabuľkami k doložke vplyvov vyplývajú zvýšené vplyvy na rozpočet verejnej správy s rozpočtovo nekrytým vplyvom v sume 1 690 000 eur pre rok 2014, v sume 2 278 000 eur v roku 2015 a vo výške 3 093 000 v roku 2016, pričom uvedené zvýšené výdavky budú určené na financovanie nového systému kompenzácií za obmedzenie bežného obhospodarovania a náhrad škôd spôsobených chránenými živočíchmi v rozpočte kapitoly Ministerstva životného prostredia SR. 

V nadväznosti na uvedené žiadam celý návrh, ako aj vplyvy na rozpočet verejnej správy vzájomne zosúladiť a doplniť v súlade s § 33 ods. 1 zákona č. 523/2004 Z. z. o rozpočtových pravidlách verejnej správy a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov (ďalej len „zákon o rozpočtových pravidlách“) tak, aby boli uvedené zdroje krytia zvýšených výdavkov rozpočtu verejnej správy. 

Zároveň žiadam doložku vplyvov vypracovať tak, aby nedošlo k nekrytým vplyvom na rozpočet verejnej správy a aby nevznikli zvýšené požiadavky na rozpočet verejnej správy, teda nad rámec schválených limitov výdavkov kapitoly Ministerstva životného prostredia SR na príslušný rozpočtový rok. 

Upozorňujem na absenciu vypracovaných záhlaví k jednotlivým tabuľkám k vplyvom na rozpočet verejnej správy, spolu s uvedením konkrétnych rokov a žiadam uvedené skutočnosti doplniť. Taktiež žiadam dopracovať doložku vplyvov o novelizačné ustanovenia (oslobodenie správnych poplatkov spojených so zápisom chránených území do katastra nehnuteľností) a doplniť aj stanovisko Úradu geodézie, kartografie a katastra SR. 
 	Z 	A 	nová úprava doložky vplyvov po rozporovom konaní 	
MF SR 	Všeobecne 
Návrh je potrebné zosúladiť s Legislatívnymi pravidlami vlády SR (ďalej len „LPV“) a s ich prílohami (napr. v čl. I v celom texte návrhu slovo „najmä“ vypustiť alebo vhodne nahradiť presnejším vyjadrením, v bode 9 § 6 ods. 1 slová „biotopov európskeho významu a biotopov národného významu“ nahradiť slovami „biotopu európskeho významu a biotopu národného významu“, v bode 10 za slovo „poľnohospodárskych“ vložiť slovo „kultúr“ a na konci doplniť úvodzovky a bodku, v bode 12 slovo „vypúšťa“ nahradiť slovom „vypúšťajú“, v bode 13 § 7a ods. 1 a 7b ods. 1, v bode 29, v bode 86 § 71 ods. 4 písm. a), v bode 105 slová „s výnimkou“ nahradiť slovom „okrem“, v bode 15 uvádzacej vete nesprávne označenie písmen, v bode 33 uvádzacej vete nesprávne označenie odseku, body 35, 37, 55, 103 uvádzacie vety zosúladiť s bodom 29 prílohy č. 5 LPV, v bode 41 slovo „správa“ nahradiť slovom „správy“, v bode 56 slová „druhej vete“ nahradiť slovami „tretej vete“ , v bode 58 odkaz 86) nahradiť odkazom „86b), v bode 64 § 61a ods. 5 zosúladiť s bodom 6 prílohy č. 5 LPV, bod 67 zosúladiť s bodom 34 prílohy č. 5 LPV, bod 76 § 65a ods. 2 písm. e) zosúladiť s bodom 56 prílohy č. 5 LPV, v bode 86 § 71 ods. 4 písm. a) pred slovo „objektov“ vložiť slovo „do“ a v odseku 11 vypustiť slovo „prípadne“ ako nadbytočné, v bodoch 92 a 93 slová „ods. 1“ nahradiť slovami „ods. 2“, v bode 99 nesprávne uvedené písmeno, v bode 110 slová „za slovom „psoch“ vypustiť ako nadbytočné, v čl. II úvodnej vete uviesť všetky novely zákona, na konci za slovo „sa“ vložiť slová „mení a“ a v bode 3 deviaty bod zosúladiť s bodom 56 prílohy č. 5 LPV, v čl. III znenie zosúladiť s bodom 38 prílohy č. 5 LPV, čl. IV zosúladiť s bodom 62 prílohy č. 5 LPV). 	O 	A 	 	
MF SR 	K bodu 30 (§ 24 ods. 20) 
V poznámke pod čiarou k odkazu 116 odporúčam konkretizovať ustanovenia zákona č. 278/1993 Z. z. o správe majetku štátu v znení neskorších predpisov (ďalej len „zákon o správe majetku štátu“), ktoré sa nemajú vzťahovať na nájom jaskýň. 
 	O 	N 	ide len o doplnenie výnimky z § 94 ods. 5  	
MF SR 	K bodu 63 (§ 61)  
1. V odseku 2 písm. a) žiadam vypustiť slová „nakladaní“ a „správe“, z dôvodu terminologickej nesprávnosti, pretože pozemok nemôže byť „v nakladaní štátu“, môže byť len vo vlastníctve štátu alebo v užívaní (držbe) štátu. Pozemok nemôže byť ani v „správe štátu“, pretože pozemok je vo vlastníctve štátu a v správe (konkrétneho) správcu majetku štátu. 

2. Keďže zámena má mať prednosť pred poskytnutím finančnej náhrady za povinnosť vlastníka pozemkov strpieť obmedzenia a opatrenia vyplývajúce zo zákazov a iných podmienok ochrany prírody, žiadam, aby prípady zániku nároku na finančnú náhradu uvedené v § 61 ods. 15 písm. b) až d) boli rovnako aplikované aj na zánik nároku na náhradu zámenou pozemkov. 

3. Vzhľadom na to, že podľa odsekov 6 a 7 by mal zámenu povinne realizovať aj správca majetku štátu, ktorý s majetkom štátu nakladá podľa zákona o správe majetku štátu, a že v tomto prípade dochádza k „povinnému“ uzavretiu zámennej zmluvy bez ohľadu na výhodnosť zámeny pre štát a pre jeho konkrétneho správcu, je potrebné v návrhu explicitne uviesť, že na túto zámenu sa nevzťahuje zákon o správe majetku štátu. 

 	Z 	A 	nová úprava po rozporovom konaní § 61 až 61e 	
MF SR 	K bodu 63 (§ 61)  
1. V odseku 5 sa ustanovuje, že náhradou za povinnosť vlastníka pozemkov strpieť obmedzenia a opatrenia vyplývajúce zo zákazov a iných podmienok ochrany prírody je primeraná náhrada a finančná náhrada, pričom pojmy „primeraná náhrada“ a najmä „finančná náhrada“ sa javia ako duplicitné, keďže oba sa viažu na tú istú situáciu. V niektorých prípadoch sa používa ďalšie pomenovanie, a to „nárok na náhradu“, bez presného určenia, či ide o primeranú náhradu alebo finančnú náhradu, a tiež „nárok podľa odseku 8 písm. b)“, hoci odsek 8 nie je rozdelený do písmen (viď odseky 13, 14 a 15). 

2. Znenie odseku 9 písm. a) odporúčam vypustiť alebo upraviť, pretože kúpnu cenu pri odkupovaní pozemkov nemožno považovať za jednorazovú finančnú náhradu za obmedzenie bežného obhospodarovania. 
 	O 	A 	nová úprava po rozporovom konaní náhrada za obmedzenie bežného obhospododarovania všeobecne § 61 a jedna z jej foriem - finančná náhrada v § 61e 	
MF SR 	K bodu 64 ( § 61d) 
Navrhované ustanovenie žiadam vypustiť alebo, v prípade potreby vypracovania „vecného plánu/koncepcie“ na nadobúdania pozemkov v chránených územiach, preformulovať, pretože Ministerstvo životného prostredia SR, ako správca kapitoly štátneho rozpočtu, má ustanovenú povinnosť podľa § 9 zákona o rozpočtových pravidlách vypracovávať návrh rozpočtu kapitoly. Rozpočet kapitoly obsahuje všetky príjmy a výdavky na tri rozpočtové roky. Finančné prostriedky, v potrebnej štruktúre a výške na nadobudnutie pozemkov v chránených územiach má kapitola premietnuť do návrhu svojho rozpočtu na príslušný rozpočtový rok a dva nasledujúce rozpočtové roky. Vypracovanie ďalšieho finančného plánu je irelevantné a duplicitné vo vzťahu k rozpočtu kapitoly. 
 	Z 	A 	nová úprava po rozporovom konaní - § 61  	
MF SR 	K bodu 76 (§ 65a) 
1. Znenie odseku 1 žiadam doplniť o právnu formu a spôsob financovania organizácie, pretože navrhované ustanovenie len definuje organizáciu Štátna ochrana prírody Slovenskej republiky a upravuje jej pôsobnosť, ale podľa § 65 ods. 1 zákona by mala byť buď štátnou rozpočtovou organizáciou alebo štátnou príspevkovou organizáciou. 

2. V odseku 2 písm. k) je potrebné pojmy zosúladiť s platnou právnou terminológiou. Štátna ochrana prírody Slovenskej republiky ako štátna rozpočtová/príspevková organizácia podľa § 1 ods. 1 zákona o správe majetku štátu môže spravovať výlučne len majetok vo vlastníctve Slovenskej republiky (napr. jaskyne, pozemky). Pozemky cudzích vlastníkov, ktoré bude mať táto štátna organizácia v nájme alebo vo výpožičke, môže len užívať. 
 	Z 	A 	nová úprava po rozporovom konaní 	
MF SR 	K bodu 82 [§ 68 písm. h)] 
Znenie odporúčam precizovať, pretože pozemky vo vlastníctve obce, ktoré obec nevyužíva sama, odovzdáva do správy ňou zriadenej obecnej rozpočtovej/príspevkovej organizácie, ale nie je zrejmé, prečo sú podľa § 68 písm. h) takéto pozemky vylúčené z rozhodovania príslušného štátneho orgánu. 
 	O 	A 	znenie precizované v nadväznosti na výsledky rozporových konaní so Združením miest a obcí Slovenska 	
MF SR 	K bodu 86 (§ 71) 
1. V odseku 2 písm. a) a odseku 4 písm. a) odporúčam odstrániť rozpor v kompetenciách „pri vstupe do obydlí“, pretože v odseku 2 písm. a) je uvedené, že zamestnanci orgánov ochrany prírody vykonávajúci štátny dozor sú oprávnení vstupovať na pozemky alebo do stavieb, zariadení alebo do obydlí používaných na podnikanie alebo inú hospodársku činnosť, pričom v odseku 4 písm. a) je uvedené, že pri výkone štátneho dozoru je každý povinný zamestnancovi orgánu ochrany prírody vykonávajúcemu štátny dozor umožniť vstup na pozemky, do objektov a iných zariadení s výnimkou obydlí. 

2. V odseku 7 odporúčam za slová „orgánov ochrany prírody“ vložiť slová „vykonávajúcich štátny dozor“ a za slová „ochrany prírody“ doplniť slová „na túto činnosť“. 

3. V odseku 8 odporúčam špecifikovať pojem „vykonanie jednotlivých úkonov“ a pojem “iný vecne a miestne príslušný orgán verejnej správy“, pretože nie je zrejmé o aké úkony ide, a teda nie je zrejmé, o aký orgán verejnej správy by mohlo ísť. 

4. V odseku 9 odporúčam uviesť, kedy a pri akom inzeráte uverejnenom pod značkou si majú vydavatelia tlače plniť oznamovaciu povinnosť, pretože by malo ísť iba o inzeráty súvisiace s výkonom štátneho dozoru podľa tohto zákona. 

5. V odseku 11 odporúčam doplniť, kedy (v ktorých prípadoch) majú dopravcovia oznámiť odosielateľov a adresátov a skutočných príjemcov nimi prepravovaných nákladov, pretože z takto formulovaného znenia vyplýva, že by mohlo ísť o akékoľvek prepravované náklady, pričom by sa to malo týkať iba prepravovaných nákladov súvisiacich s výkonom štátneho dozoru podľa tohto zákona. 

6. Znenie odseku 12 odporúčam preformulovať tak, aby bolo zrejmé, že kontrolovaná osoba sa nevyjadruje k protokolu, ale sa s ním oboznamuje. Kontrolovaná osoba by sa mala vyjadrovať ku kontrolným zisteniam uvedeným v protokole, z dôvodu precizovania povinností zamestnancov orgánu ochrany prírody pri výkone štátneho dozoru, pretože majú povinnosť oboznámiť kontrolovanú osobu s protokolom a táto má právo vyjadrovať sa k zisteniam pri výkone štátneho dozoru. 

7. Znenie odseku 18 odporúčam zosúladiť s návrhom zákona o pohľadávkach štátu a o zmene a doplnení niektorých zákonov. Ak povinná osoba neuhradí pokutu orgánu ochrany prírody, príjem Environmentálneho fondu bude znížený o odmenu právnickej osobe so 100% majetkovou účasťou štátu, ktorá bude poriadkovú pokutu vymáhať. 

8. V celom § 71 odporúčam definovať a zjednotiť terminológiu. V návrhu sú používané podobné slová alebo synonymá na označovanie tých istých skutočností napríklad objasňovanie a prešetrovanie [§ 71 ods.1 písm. b)], pričom nie je definovaný rozdiel, čo sa rozumie pod pojmom objasňovanie a čo pod pojmom prešetrovanie; v § 71 ods. 12 pri výkone štátneho dozoru by sa mal používať pojem „zistenia pri výkone štátneho dozoru“ a nie pojem „kontrolné zistenia resp. zistené skutočnosti“. 
 	O 	ČA 	vykonané precizovanie a zosúladenie povinností a oprávnení pri výkone štátneho dozoru  	
MF SR 	K bodu 102 (§ 94 ods. 5) 
Navrhované znenie žiadam upraviť. Ak sú chránené druhy majetkom štátu, na tento špecifický majetok štátu by sa mal zákon o správe majetku štátu vzťahovať, pretože všeobecne upravuje právne vzťahy týkajúce sa správy majetku vo vlastníctve Slovenskej republiky, práv a povinností správcu, či ochrany tohto majetku. 

Ak je cieľom návrhu úprava nakladania s chránenými druhmi postupom odlišným od zákona o správe majetku štátu, je potrebné, aby návrh určil spôsoby a podmienky nakladania s dotknutým majetkom štátu, pretože od pojmu „správa majetku štátu“ je potrebné odlíšiť pojem „nakladanie s majetkom štátu“, ktorý sa týka len majetkovoprávnych dispozícií. 
 	Z 	A 	bod 102 vypustený po rozporovom konaní 	
MK SR 	K čl. I bod 12 
Text vety ,,Poznámky pod čiarou k odkazom 19a a 21 sa vypúšťa." odporúčame upraviť na znenie ,,Poznámky pod čiarou k odkazom 19a a 21 sa vypúšťajú.". 

Odôvodnenie: 
Legislatívno- technická pripomienka 	O 	A 	 	
MK SR 	K čl. I bod 30  
V tomto bode je uvedený odkaz na poznámku pod čiarou č. 116. Odporúčame zvážiť, či by nebolo vhodné zmeniť číslo tohto odkazu na číslo, ktoré by malo logicky nasledovať v poradí, keďže prvý odkaz na poznámku pod čiarou č. 116 je uvádzaný až v ďalšom texte právneho predpisu. Možnosťou by bolo zaviesť odkaz na poznámku pod čiarou so správnym poradovým číslom, ktorý by obsahoval text poznámky pod čiarou č. 116. 

Odôvodnenie: 
Legislatívno- technická pripomienka 	O 	A 	 	
MK SR 	K čl. I bod 33 
Úvodnú vetu odporúčame upraviť na nasledovné znenie: ,,V § 35 odseky 1 a 2 znejú:". 

Odôvodnenie: 
Legislatívno- technická pripomienka 	O 	A 	 	
MK SR 	K čl. I bod 41 
Slovo ,,správa" odporúčame upraviť na správny tvar ,,správy". 

Odôvodnenie: 
Legislatívno- technická pripomienka 	O 	A 	 	
MK SR 	K čl. I bod 36 
Tento bod odporúčame upraviť, keďže v ustanovení zákona č. 543/2002 Z. z. o ochrane prírody a krajiny v znení neskorších predpisov, ktoré má byť týmto bodom novelizované sa nenachádzajú slová, ktoré majú byť týmto bodom nahradené. 

Odôvodnenie: 
Legislatívno- technická pripomienka 	O 	N 	nahrádzané slová sú správne 	
MK SR 	K čl. I bod 51 
Poslednú vetu odporúčame upraviť na nasledovné znenie: ,,Doterajšie odseky 7 až 10 sa označujú ako odseky 9 až 12.". 

Odôvodnenie: 
Legislatívno- technická pripomienka 	O 	A 	 	
MK SR 	K čl. I bod 58 
Z textu ,,§ 2 ods. 1 zákona č. 172/2005 Z. z. o organizácii štátnej podpory výskumu a vývoja a o doplnení zákona č. 575/2001 Z. z. o organizácii činnosti vlády a organizácii ústrednej štátnej správy v znení neskorších predpisov v znení neskorších predpisov." odporúčame jedenkrát vypustiť slová ,,v znení neskorších predpisov". 

Odôvodnenie: 
Legislatívno- technická pripomienka 	O 	A 	 	
MK SR 	K čl. I bod 66 
Za slovo ,,významu" odporúčame vložiť čiarku. 

Odôvodnenie: 
Legislatívno- technická pripomienka 	O 	A 	 	
MK SR 	K dôvodovej správe, B. Osobitnej časti 
V časti ,,K bodom 12 a 13" v poslednej vete odporúčame vypustiť slovo ,,je". 

Odôvodnenie: 
Legislatívno- technická pripomienka 	O 	A 	 	
MDVaRR SR 	 
1. Všeobecne k návrhu zákona 
Uznesenie vlády Slovenskej republiky č. 793 z 11. novembra 2009 k NATURA 2000 ukladá ministrovi životného prostredia uplatniť návrh postupu pre stanovenie vyššieho verejného záujmu v súlade s článkom 6 smernice Rady č. 92/43/EHS o biotopoch v zákone o ochrane prírody a krajiny. Cieľom návrhu je zabezpečenie jednotného postupu pri posudzovaní skutočnosti, či verejný záujem projektu prevýši. verejný záujem ochrany území NATURA 2000. Rozhodnutie v tejto veci patrí podľa platného uznesenia vlády Slovenskej republiky do kompetencie Ministerstva životného prostredia Slovenskej republiky. Posudzovanie bude vykonávať na základe písomnej žiadosti ministerstvo, po dohode s príslušným ústredným orgánom štátnej správy, do ktorého kompetencie patrí oblasť stretu záujmov. Ak nedôjde k dohode dotknutých príslušných ústredných orgánov, rozhodne vláda Slovenskej republiky na základe materiálu o rozhodnutí vyššieho resp. prevažujúceho verejného záujmu predloženého na rokovanie vlády ministrom životného prostredia Slovenskej republiky. Ak ide o negatívny vplyv plánu alebo projektu na lokalitu s výskytom prioritného biotopu alebo prioritného druhu, súhlas s plánom alebo projektom je podmienený stanoviskom Komisie. Okrem prípadov, ak sa dôvody týkajú zdravia alebo bezpečnosti ľudí. Návrh postupu nie je v návrhu novely zákona o ochrane prírody a krajiny uplatnený. 
Túto pripomienku považujeme za zásadnú. 
 	Z 	A 	doplnená úprava vyššieho verejného záujmu novelizáciou v § 28 	
MDVaRR SR 	 
2. Žiadame dopracovať návrh zákona o podrobnejšiu úpravu posudzovania Natura 000 v zmysle čl. 6 ods. 3 a 4 Smernice Rady 92/43/EHS o ochrane prirodzených biotopov a voľne žijúcich živočíchov a rastlín. V Slovenskej legislatíve momentálne absentuje úprava, resp. metodika uvedeného druhu posudzovania, a preto NDS postupuje v zmysle českej legislatívy. Z uvedeného dôvodu považujeme za nutné upraviť uvedenú oblasť aj v slovenskej legislatíve. 
V návrhu zákona absentuje úprava inštitútu enviromentálneho dozora, ktorú považujeme vzhľadom na predmet úpravy tohto zákona za dôležitú. Uvedené navrhujeme aj z dôvodu zosúladenia s európskou legislatívou – Smernica Rady 97/11/ES z 3. marca 1997, ktorá pozmeňuje Smernicu 85/337/EHS o posudzovaní vplyvov niektorých verejných a súkromných projektov na prírodné prostredie. 
Túto pripomienku považujeme za zásadnú. 
 	Z 	ČA 	Po rozporom konaní rozsah dopracovania úpravy posudzovania podľa § 28 dohodnutý na úpravu vyššieho verejného záujmu a kompenzačných opatrení.  	
MDVaRR SR 	 
3. V čl. I bod 8 v § 4 ods. 6 a 7 návrhu zákona žiadame spresniť, že ide o druhy európskeho významu, druhy národného významu a prioritné druhy, na ktorých ochranu sa vyhlasujú chránené územia. 
Túto pripomienku považujeme za zásadnú. 
Odôvodnenie: 
Domnievame sa, že v predloženom návrhu zákona v bode 8 sú definované zmierňujúce opatrenia, ktoré sa v hodnotení vplyvu zámeru na druhy živočíchov tiež musia zohľadniť. Z uvedeného dôvodu v záujme dopadu preto žiadame spresniť, že ide o druhy európskeho významu, druhy národného významu a prioritné druhy, na ktorých ochranu sa vyhlasujú chránené územia. 
 	Z 	N 	Rozpor odstránený na rozporovom konaní.  	
MDVaRR SR 	 
4. V čl. I bod 8 v § 4 žiadame v odseku 6 za slovo „povinný“ doplniť slová „pokiaľ je to ekonomicky a technicky možné“. Zároveň žiadame určiť orgán, ktorý túto ekonomickú a technickú náročnosť posúdi a vo veci rozhodne. Túto pripomienku považujeme za zásadnú. 
Odôvodnenie: 
Nakoľko v praxi môže nastať situácia, že orgán ochrany prírody môže žiadať vybudovanie konštrukcie alebo zariadenia na vedenie migračných trás, ale jeho realizácia a s tým súvisiace náklady by boli pre správcu alebo vlastníka stavby neprimerane vysoké. Práve z toho dôvodu žiadame o určenie kompetentného orgánu, ktorý posúdi technické riešenie a ekonomickú náročnosť. 
 	Z 	ČA 	Rozpor odstránený na rozporovom konaní - nová úprava § 4 ods. 6  	
MDVaRR SR 	 
5. V čl. I bod 8 v § 4 žiadame v navrhovanom ustanovení odseku 7 zakotviť jednoznačné a overiteľné podmienky pre nariadenie povinnosti vlastníkovi a správcovi, ako aj bližšie špecifikovať, za akých podmienok sa činnosť bude považovať za rekonštrukciu. Rovnako žiadame prehodnotiť povinnosť správcu líniovej stavby v rámci plánovanej rekonštrukcie vykonať na vlastné náklady opatrenia na obnovu migračnej priechodnosti. 
Túto pripomienku považujeme za zásadnú. 
Odôvodnenie: 
Podľa doplneného odseku 7 môže orgán ochrany prírody nariadiť, aby vlastník alebo správca vodnej/líniovej stavby vykonal v rámci plánovanej rekonštrukcie opatrenia na obnovu migračnej priechodnosti. Vydanie rozhodnutia o nariadení opatrení na obnovu migračnej priechodnosti podlieha v súlade s § 81 ods. 2 zákona ustanoveniam zákona č. 71/1967 Zb. o správnom konaní (správny poriadok) v znení neskorších predpisov, nie je však zrejmé, na základe akých podkladov orgán ochrany prírody tieto opatrenia nariadi, či pôjde o vysokú úmrtnosť zveri, úroveň fragmentácie biotopu chráneného druhu, kedy sa bude jednať o opravu vodnej/líniovej stavby a kedy už o rekonštrukciu a pod. Podľa návrhu zákona, ani podľa osobitnej časti dôvodovej správy nie je jasné, na základe akých podkladov sa bude vykonávať obnova migračnej priechodnosti, v ktorej fáze prípravy projektovej dokumentácie bude možné stanoviť takúto povinnosť, alebo či bude možné, aby vlastník alebo správca líniovej stavby si mohol na vlastné náklady dať vypracovať analýzu o najvhodnejšom umiestnení a spôsobe realizácie migračných opatrení. Ide o nejednoznačné a ťažko vykonateľné ustanovenie. Navyše otázky týkajúce sa napr. migračných koridorov alebo ďalšie environmentálne otázky pri líniových stavbách upravuje osobitný predpis o posudzovaní vplyvov na životné prostredie. 
Ďalej v tejto súvislosti poukazujeme najmä na finančnú náročnosť takýchto projektov, ako aj na nejednoznačnosť vymedzenia oprávnenia orgánu ochrany prírody a krajiny nariadiť správcovi líniovej stavby vykonanie týchto opatrení. Máme zato, že zákonodarca pomerne široko definoval uvedené oprávnenie. V zákone absentuje úprava v akom rozsahu a ani pri akom rozsahu ohrozenia bude možné takéto opatrenie pri líniovej stavbe nariadiť (napr. pri diaľnici každých 5 km?). Uvedené sa ponecháva na ľubovôli orgánu ochrany prírody, čo môže v praxi spôsobovať značné problémy. 
Navrhované ustanovenie je potrebné bližšie precizovať aj z dôvodu, že je potrebné uviesť podľa čoho bude nariaďovať orgán ochrany prírody obnovu migračnej priechodnosti (napr. podľa veľkej úmrtnosti zveri, veľkosti fragmentácie biotopu daného druhu atď.), ako aj uviesť, či je orgán ochrany prírody oprávnený nariadiť aj presné miesto alebo lokalitu na komunikácií, kde sa majú opatrenia realizovať. 
Na Slovensku v súčasnej dobe existuje iba jediný návrh ekologickej siete a tou je Územný systém ekologickej stability. Koridory sú zaznamenávané len pri spracovaní Regionálneho alebo Miestneho systému ekologickej stability. Neexistuje celonárodná sieť a preto by bolo potrebné túto sieť a hlavné migračné koridory riešiť v celonárodnej úrovni. 
Štúdia migračných koridorov a trás je vypracovaná napríklad v ČR a môžu sa podľa nej riadiť, avšak otázkou zostáva, že ak si správca alebo vlastník líniovej stavby dá vypracovať takúto štúdiu na existujúce pozemné komunikácie a chce podľa nej postupovať a budovať ekodukty, či takto vypracovaná štúdia bude záväzná pre orgán ochrany prírody (v praxi môže nastať situácia, že orgán ochrany prírody nariadi vybudovanie ekoduktu na inom mieste, ako je uvedené v štúdii). Aj preto žiadame, aby takto vypracovaná štúdia bola záväzná, resp. akceptovaná orgánom ochrany prírody, prípadne zohľadnená do prípadnej vypracovanej celonárodnej koncepcie. 
 	Z 	A 	nová úprava po rozporovom konaní 	
MDVaRR SR 	 
6. V čl. I bod 9 žiadame ponechať doterajšie znenie § 6 ods. 2 zákona. 
Túto pripomienku považujeme za zásadnú. 
Odôvodnenie: 
V navrhovanom odseku 2 chýba, pri akých činnostiach môže orgán ochrany prírody vydať upozornenie, chýbajú náležitosti, ako aj spôsob a forma upozornenia a ustanovenie je nejednoznačné (v účinnom znení ide o upozornenie vo vyjadrení podľa § 9 ods. 1 zákona). 
 	Z 	A 	pokiaĺ ide o naviazanie na činnosti podľa § 9 ods. 1  	
MDVaRR SR 	 
7. V čl. I bod 9 návrhu zákona žiadame v § 6 ods. 2 doplniť túto vetu: „Vyjadrenie orgánu ochrany prírody obsahuje aj: 
a) preskúmateľnú identifikáciu biotopu európskeho významu a biotopu národného významu, 
b) popis jeho stavu, 
c) vymedzenie hranice biotopu, 
d) vymedzenie pozemkov, ak svojim umiestnením a využitím súvisia s realizáciou súboru opatrení potrebných na zachovanie alebo obnovu priaznivého stavu biotopu, 
e) určenie relatívnej plochy biotopu k výmere toho istého biotopu v rámci príslušného biogeografického regiónu na území Slovenskej republiky.“. 
Túto pripomienku považujeme za zásadnú. 
Odôvodnenie: 
Ochranou biotopov dochádza vo vymedzenom priestore k súbehu záujmov ochrany prírody a krajiny s právom vlastníkov. Predložený návrh novely zákona o ochrane prírody a krajiny rieši obmedzenie vlastníckych práv k pozemkom z titulu ochrany prírody a krajiny, ale nerieši súbeh viacerých verejných záujmov, resp. postup pre stanovenie vyššieho verejného záujmu v súlade s článkom 6 smernice Rady č. 92/43/EHS o biotopoch. Povinnosť vypracovať návrh postupu pre stanovenie vyššieho verejného záujmu vyplynula z uznesenia vlády Slovenskej republiky č. 256 z 23. apríla 2008 k návrhu prehodnotenia sústavy NATURA 2000 – chránených vtáčích území a území európskeho významu. Uznesením vlády Slovenskej republiky č. 793 z 11. novembra 2009 k NATURA 2000 bol schválený návrh postupu pre stanovenie vyššieho verejného záujmu v súlade s článkom 6 smernice Rady č. 92/43/EHS o biotopoch. Uznesenie vlády Slovenskej republiky ukladá ministrovi životného prostredia uplatniť návrh postupu v zákone o ochrane prírody a krajiny. Návrh novely zákona musí stanoviť všeobecné podmienky preukázania verejného záujmu z titulu ochrany prírody a krajiny v konkrétnom prípade, ak ide o činnosti, pri ktorých môže dôjsť k poškodeniu alebo zničeniu biotopov európskeho významu alebo biotopov národného významu. 
Verejný záujem o zmenu doterajšieho využitia pozemkov sa môže týkať viacerých odvetví. Súbeh záujmov ochrany prírody a krajiny sa môže stretávať napríklad so záujmami rozvoja cestovného ruchu, dobývania a využívania nerastných surovín, energetiky, rozvoja cestnej a železničnej infraštruktúry, udržiavania zamestnanosti, vytvárania pracovných príležitostí a pod. Verejný záujem, ako aj súbeh viacerých verejných záujmov a stanovenie prevažujúceho verejného záujmu je nutné posudzovať „od prípadu k prípadu“. V zmysle článku 6 smernice Rady č. 92/43/EHS o biotopoch môže byť verejný záujem ochrany sústavy NATURA 2000 prevážený iným verejným záujmom. Ak verejný záujem zamýšľaného plánu alebo projektu preváži verejný záujem ochrany sústavy NATURA 2000, možno ho povoliť. Podmienkou pri nemožnosti realizácie iných alternatívnych riešení je realizácia tzv. kompenzačných opatrení, ktorými sa primerane nahradí negatívny vplyv na území NATURA 2000, ktorý vznikne pri realizácii zamýšľaného plánu alebo projektu. Tieto poškodenia sa vyčísľujú spoločenskou hodnotou chránených častí prírody. Podľa doterajších rozsudkov Európskeho súdneho dvora ide o dlhodobé záujmy v prospech spoločnosti (nie jednotlivca), napr. v energetike, doprave alebo komunikačných službách. Verejným záujmom je tiež ochrana zdravia a bezpečnosti štátu alebo zlepšenie životného prostredia. Domnievame sa, že v súlade s právnym poriadkom Slovenskej republiky musí aj zákon o ochrane prírody a krajiny vytvárať predpoklady pre vyvážené a objektívne rozhodovanie o stanovení vyššieho verejného záujmu. Závery posudzovania vo vzťahu k predmetu ochrany prírody musia byť jednoznačné. Jednou z podmienok je preukázanie významu ochrany prírody a krajiny. Ochranou biotopov dochádza vo vymedzenom priestore k súbehu záujmov ochrany prírody a krajiny s právom vlastníkov. Predložený návrh zákona rieši obmedzovanie vlastníckych práv k pozemkom z titulu ochrany prírody a krajiny, ale nerieši súbeh viacerých verejných záujmov, resp. postup pre stanovenie vyššieho verejného záujmu v súlade s článkom 6 smernice Rady č. 92/43/EHS o biotopoch. 
 	Z 	A 	nová úprava § 6 ods. 2 a nová úprava v § 28 - vyšší verejný záujem 	
MDVaRR SR 	 
8. V čl. I bod 11 v § 6 ods. 7 žiadame za slová „podľa projektu“ doplniť slová „kompenzačných opatrení“ a vypustiť z textu doplneného odseku 7 slová „podľa projektu vypracovaného organizáciou ochrany prírody“ alebo inú primeranú úpravu textu. 
Túto pripomienku považujeme za zásadnú. 
Odôvodnenie: 
Uvedené ustanovenie považujeme za diskriminačné, nakoľko projekty kompenzačných opatrení vypracovávajú aj iné odborne spôsobilé osoby. Nepovažujeme za vhodné vzhľadom na postavenie Štátnej ochrany prírody, aby táto bola jediným orgánom, ktorý bude vypracovávať projekty kompenzačných opatrení. 
Upozorňujeme, že ak nebude uloženie opatrení na náhradu za poškodenie alebo zničenie biotopu európskeho významu alebo biotopu národného významu v dotknutom biotope možné alebo účelné, stanovuje sa povinnosť uložiť opatrenia v inom vhodnom biotope podľa projektu vypracovaného organizáciou ochrany prírody. Z uvedenej formulácie nie je jasné, aké formálne a obsahové náležitosti majú byť pre daný projekt splnené, či budú takéto projekty vychádzať z platnej dokumentácie ochrany prírody a krajiny podľa § 54 a nasl. zákona alebo platného Územného systému ekologickej stability a pod. Súčasne ide o obmedzenie spôsobilosti vypracovávať uvedené projekty len na organizáciu ochrany prírody bez stanovenia konkrétnych požiadaviek. Ak organizácia ochrany prírody taký projekt nevypracuje, v praxi nebude možné tento spôsob súhlasu vydať. Navrhujeme napríklad priznať spôsobilosť vypracovávať uvedené projekty aj odborne spôsobilým osobám a jednoznačne stanoviť ciele a obsahové náležitosti takýchto projektov. Taktiež sa podľa doplneného odseku 8 udeľuje splnomocnenie na vydanie vykonávacieho predpisu, pričom tento nie je súčasťou predkladaného materiálu. 
 	Z 	ČA 	novelizačný bod 11 sa vypúšťa (nové odseky 6 až 8) 	
MDVaRR SR 	 
9. V Čl. I nad rámec navrhovanej úpravy žiadame za bod 32 vložiť nový bod 33, ktorý znie: 
„33. § 29 sa dopĺňa písmenom g), ktoré znie: 
„g) sa činnosť vykonáva v cestnom ochrannom pásme existujúcej pozemnej komunikácie v súvislosti so správou a údržbou pozemnej komunikácie64f) alebo jej rekonštrukciou a v ochrannom pásme existujúcej dráhy v súvislosti s prevádzkou,64g) rekonštrukciou alebo modernizáciou dráhy“. 
Poznámky pod čiarou k odkazom 64f a 64g znejú: 
„64f) Zákon č. 135/1961 Zb. o pozemných komunikáciách (cestný zákon) v znení neskorších predpisov. 
64g) Zákon č. 513/2009 Z. z. o dráhach a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov.“. 
Túto pripomienku považujeme za zásadnú. 
Odôvodnenie: 
V územiach, kde sa vykonáva správa a údržba už existujúcich pozemných komunikácií, ktoré boli postavené vo viacerých prípadoch pred vyhlásením ochrany chráneného územia, je potrebné na zabezpečenie výkonu niektorých práv a povinností vlastníka diaľnice a cesty v súvislosti s ich správou alebo údržbou a povinnosti vlastníka alebo správcu dráhy pri prevádzke dráhy neaplikovať podmienky ochrany chráneného územia. V zmysle zvyšujúcich sa technických nárokov na výstavbu a prevádzku pozemných komunikácií a dráh je tiež potrebné vyňať z podmienok ochrany chránených území pozemky, na ktorých prebieha alebo bude prebiehať rekonštrukcia existujúcich líniových stavieb. 
 	Z 	N 	Rozpor odstránený na rozporovom konaní.  	
MDVaRR SR 	 
10. V čl. I bod 43 v § 47 ods. 4 odporúčame preformulovať písmeno c) takto: 
„c) ak je drevinou alebo v príčinnej súvislosti s ňou bezprostredne ohrozené zdravie alebo život človeka, alebo hrozí vznik značnej škody77) na majetku,“. 
 	O 	N 	ponechané platné znenie zákona 	
MDVaRR SR 	 
11.V čl. I bod 43 § 47 ods. 4 písm. d) zásadne nesúhlasíme s navrhovaným znením „ak sa výrub vykonáva v ochranných pásmach líniových stavieb“. 
Túto pripomienku považujeme za zásadnú. 
Odôvodnenie: 
Podľa § 14 zákona č. 135/1961 Zb. o pozemných komunikáciách (cestný zákon) v znení neskorších predpisov je cestný správny orgán oprávnený rozhodovať o výrube drevín len na cestnom telese. 
Podľa § 1 ods. 3 cestného zákona pozemnú komunikáciu tvorí cestné teleso a jej súčasti. Cestné teleso je ohraničené vonkajšími hranami priekop, rigolov, násypov a zárezov svahov, zárubných a obkladových múrov, pätou oporných múrov a pri miestnych komunikáciách pol metra za zvýšenými obrubami chodníkov alebo zelených pásov. 
Podľa § 11 ods. 1 cestného zákona na ochranu diaľnic, ciest a miestnych komunikácií a premávky na nich mimo súvisle zastavaného územia slúžia cestné ochranné pásma. Pre jednotlivé druhy a kategórie týchto komunikácií určí šírku ochranných pásiem vykonávací predpis, a to pri diaľniciach a cestách vyšších tried a v rozsahu 50 až 100 metrov od osi priľahlého jazdného pásu, pri cestách nižších tried a miestnych komunikáciách 15 až 25 metrov od osi vozovky, nad a pod pozemnou komunikáciou. Cestné ochranné pásmo pre novobudované alebo rekonštruované diaľnice, cesty a miestne komunikácie vzniká dňom nadobudnutia právoplatnosti územného rozhodnutia. 
Podľa § 14 cestného zákona cestné správne orgány dbajú o to, aby bola na cestných pomocných pozemkoch, prípadne na iných vhodných pozemkoch tvoriacich súčasť diaľnic, ciest a miestnych komunikácií (svahy násypov, odpočívadla a podobne), primerane podľa miestnych podmienok pestovaná vhodná zeleň; pritom je potrebné, aby nebola ohrozená bezpečnosť cestnej premávky alebo aby nebolo neúmerne sťažované použitie týchto pozemkov na účely správy diaľnic, ciest alebo miestnych komunikácií alebo na obhospodarovanie susedných pozemkov. 
Podľa STN 736100 Názvoslovie pozemných komunikácií je cestným pomocným pozemkom časť cestného pozemku, určená najmä na údržbu, pre cestnú zeleň, na umiestňovanie nadzemných a podzemných vedení. 
Na základe uvedeného je zrejmé, že hranica ochranného pásma pri jednotlivých kategóriách pozemných komunikácií siaha až za hranicu cestného ochranného pásma, preto v tomto prípade cestný správny orgán nemá kompetenciu rozhodovať o výrube drevín. Takéto oprávnenie dokonca ani nie je potrebné, pretože pozemky v ochranných pásmach už nie sú potrebné pre údržbu pozemných komunikácií, keďže na údržbu je určený cestný pomocný pozemok. 
Navrhovaným znením nastane situácia, kedy v určitom území (aj niekoľko metrov) nebude potrebný súhlas orgánu ochrany prírody a ani cestného správneho orgánu na výrub drevín. 
Preto je potrebné ponechať doterajšie znenie, ktoré znie: „ak oprávnenie alebo povinnosť výrubu vyplýva z osobitných predpisov“ a podrobnejšia úprava by sa zapracovala do osobitných predpisov. 
 	Z 	A 	ponechaná platná úprava 	
MDVaRR SR 	 
12. V čl. I bod 46 žiadame v § 47 navrhovaný odsek 7 z návrhu zákona vypustiť a ponechať doterajšie znenie odseku 7. 
Túto pripomienku považujeme za zásadnú. 
Odôvodnenie: 
Navrhovaným znením sa predlžuje lehota na oznámenie výrubu drevín, ak ide o výrub podľa osobitných predpisov (napr. líniové stavby). Podľa navrhovaného odseku 4 sa na takýto výrub súhlas orgánu ochrany prírody nevyžaduje. Taktiež nie je stanovený postup, ak orgán ochrany stanovisko alebo súhlas nevydá, ani postup, ak orgán ochrany prírody podľa odseku 8 dreviny určené na výrub neoznačí. Ide o neúplnú normu. Súčasne nie je stanovený spôsob vyznačenia dreviny takto určenej na výrub. 
 	Z 	N 	nová úprava po rozporovom konaní 	
MDVaRR SR 	 
13. V čl. I bod 51 žiadame nad rámec navrhovanej úpravy doplniť odsek 9, ktorý znie: 
„(9) Chránené územia sa nevyhlasujú v hraniciach ochranných pásiem existujúcich líniových stavieb a v hraniciach ochranných pásiem plánovaných líniových stavieb, ktoré sú súčasťou strategických dokumentov s celoštátnym dosahom79a) alebo programov verejných prác79b).“. 
Poznámky pod čiarou k odkazom 79a a 79b znejú: 
„79a) § 17 zákona č. 24/2006 Z. z. 
79b) Zákon č. 254/1998 Z. z. o verejných prácach v znení neskorších predpisov.“. 
Túto pripomienku považujeme za zásadnú. 
Odôvodnenie: 
Pri vyhlasovaní chránených území je potrebné rešpektovať vlastnícke vzťahy. Ministerstvo dopravy, výstavby a regionálneho rozvoja Slovenskej republiky žiada pri vyhlasovaní chránených území rešpektovať existujúcu, rozostavanú a pripravovanú dopravnú sieť (diaľnice, rýchlostné cesty, cesty I. triedy, železničné trate, letiská) a ostatné dopravné stavby, ako aj zámery v oblasti rozvoja dopravnej infraštruktúry, ktoré sú stavbami verejného záujmu v súlade s princípmi trvalo udržateľnej mobility. Vyhlásením chránených území nemôžu byť dotknuté zákonné povinnosti organizácií vykonávajúcich správu a údržbu dopravnej infraštruktúry za účelom zabezpečenia bezpečnosti a plynulosti cestnej a železničnej prevádzky. Ak sú chránené územia v dotyku ochranných pásiem dopravnej infraštruktúry, požadujeme zo zakázaných činností vyňať činnosti potrebné pri výkone správy a údržby ciest a železničných tratí v rozsahu ich ochranných pásiem podľa zákona č. 135/1961 Zb. o pozemných komunikáciách (cestný zákon) v znení neskorších predpisov a zákona č. 513/2009 Z. z. o dráhach a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov. 
 	Z 	N 	Rozpor odstránený na rozporovom konaní.  	
MDVaRR SR 	 
14. K čl. I bod 64 - Podľa čl. 18 ods. 2 písm. g) legislatívnych pravidiel vlády SR materiál, ktorým sa návrh zákona predkladá na rokovanie vlády a legislatívnej rady vlády, má okrem návrhu zákona obsahovať aj návrh vykonávacieho predpisu, ak návrh zákona obsahuje splnomocnenie na vydanie vykonávacieho predpisu a tento vykonávací predpis má nadobudnúť účinnosť súčasne so zákonom. Podľa § 61d ods. 2 a 3 navrhovaného znenia ustanoví ministerstvo všeobecne záväzným právnym predpisom kritériá pre výber vhodných pozemkov, podmienky nadobúdania pozemkov a podrobnosti o spôsobe zostavenia finančného plánu. Uvedené ustanovenie nadobúda účinnosť od 1. januára 2014, pričom súčasťou materiálu nie je uvedený vykonávací predpis ani v osobitnej časti dôvodovej správy sa odôvodnenie odkladu vydania vykonávacieho predpisu neuvádza. Preto odporúčame doplniť návrh vykonávacieho predpisu. 	O 	A 	 	
MPRV SR 	K čl. I bod 3 (§ 2 ods. 1) 
V § 2 ods. 1 žiadame uviesť definíciu pojmu " prístupnost krajiny" . 
Odôvodnenie: jasný a presný výkladu základného predmetu zákona – ochrany krajiny a prírody - používateľmi zákona v praxi (podľa Legislatívnych pravidiel vlády SR).  	Z 	N 	Rozpor odstránený na rozporovom konaní 	
MPRV SR 	K čl. I bod 13 (§ 7a ods. 4) 
V § 7a ods. 4 žiadame zosúladiť text za bodkočiarkou s nariadením vlády SR č. 377/2012 Z. z., ktorým sa ustanovujú požiadavky na ochranu zvierat používaných na vedecké účely alebo vzdelávacie účely. Minimálne je potrebné odkázať v tomto bode na uvedený predpis. 
Odôvodnenie: podľa § 34 – 41 nariadenia č. 377/2012 Z. z. schvaľovanie postupov s použitím zvierat vykonáva Štátna veterinárna a potravinová správa SR. Z textu by malo byť jasné, že výnimka orgánu ochrany prírody podľa nového § 7a ods. 4 nenahrádza schvaľovanie použitia zvierat na výskumné a vzdelávacie účely podľa uvedeného nariadenia. 

 	Z 	N 	Rozpor odstránený na rozporovom konaní 	
MPRV SR 	K čl. I bod 14 ( § 9 ods. 1 písm. k) 
V § 9 ods. 1 písm. k) žiadame ponechať súčasnú právnu úpravu § 9 ods. 1 písm. k) zákona č. 543/2002 Z. z. 
Odôvodnenie: Ministerstvo pôdohospodárstva a rozvoja vidieka SR nevidí pridanú hodnotu v zmene znenia § 9 ods. 1 písm. k) zákona o ochrane krajiny a prírody, ktorá nie je vysvetlená ani v osobitnej časti predkladacej správy.  	Z 	N 	Rozpor odstránený na rozporovom konaní - nová úprava  	
MPRV SR 	K čl. I bod 33 
V § 35 odporúčame slová: " V § 35 odseky 1 až 6 znejú" nahradiť slovami: " V § 35 odseky 1 až 2 znejú". Legislatívno technická pripomienka. 	O 	A 	 	
MPRV SR 	K čl. I bod 1 
§ 1 ods. 1 žiadame vypustiť. 
Odôvodnenie:Je minimálne neštandardné, aby sa novelou zásadne zmenila definícia predmetu zákona, pričom zmena ustanovení zákona nezodpovedá zmene predmetu zákona. Napríklad návrh uvádza pojmy, ktoré ďalej nie sú definované ani používané (napr. ekosystémové služby), resp. nie sú v zákone upravené (napr. brať do úvahy hospodárske, sociálne a kultúrne potreby, ako aj regionálne a miestne pomery). Nezmyselný je okrem iných skutočností aj pojem „trvalo udržateľné využívanie prírodných zdrojov“, keďže prírodné zdroje sa rozdeľujú na obnoviteľné a neobnoviteľné. 	Z 	N 	Rozpor odstránený na rozporovom konaní 	
MPRV SR 	K čl. I bod 1 ( § 1 ods. 2) 
§ 1 ods.2 žiadame vypustiť. 
Odôvodnenie: Vykonávanie ustanovenia je v praxi problematické. Týmto vzniká stále pretrvávajúci problém v orientácii sa v povinnostiach, ktoré z právnych predpisov v SR vyplývajú. 	Z 	N 	Rozpor odstránený na rozporovom konaní 	
MPRV SR 	K čl.I bod 1 (§ 1 ods. 3 písm. a)) 
V § 1 ods. 3 písm. a) žiadame na začiatku vložiť slová „lesa a“ a preformulovať vo vzťahu k písm. c) a d) v zmysle odôvodnenia. 
Odôvodnenie: Ochrana lesa je základnou činnosťou na zachovanie stability a zdravotného stavu lesa, ako základného predpokladu na plnenie predmetu tohto zákona. Navyše ustanovenie sa odvoláva na zákon o rastlinolekárskej starostlivosti (mimochodom už neúčinný), ktorý sa vzťahuje aj na ochranu lesov. Zároveň upozorňujeme, že odsek 3 je vo vzťahu k písmenám c) a d) nezmyslený a nelogický, keďže je predpoklad, že zákon by sa nemal nevzťahovať len na ochranu škodcov a pôvodcov nákaz, ale nemal by sa vzťahovať na ich likvidáciu alebo elimináciu.  	Z 	N 	Rozpor odstránený na rozporovom konaní 	
MPRV SR 	K bodom 2, 16, 41 
Odporúčame vypustiť.Poznámka pod čiarou má len informatívny charakter a v prípade že nedochádza k zmene predmetného ustanovenia sa nenovelizuje. Legislatívno-technická pripomienka. 	O 	N 	Rozpor odstránený na rozporovom konaní 	
MPRV SR 	K čl. I bod 3 ( § 2 ods. 1 ) 
§ 2 ods. 1 žiadame vypustiť. 
Odôvodnenie: Zmena definície je nelogická, keďže návrhom nedochádza k výraznej zmene chápania a spôsobu ochrany prírody. Navyše navrhované znenie nezodpovedá úpravám zákona, napr. že sa ochrana prírody a krajiny bude realizovať podporou vlastníkov (nájomcov, správcov) pozemkov, pretože v novele zákona nie je navrhnutá podpora finančná ani odborná, napr. vo forme poradenstva a predpokladáme, že návrh riešnia obmedzení hospodárenia sa za podporu považovať nedá. V zmysle definície sa ochrana prírody realizuje najmä obmedzovaním, čo sa za podporu považovať nedá. Ochrana prírody sa pritom nemá zabezpečovať najmä obmedzovaním, ale takými spôsomi a postupmi, ktorými sa najlepšie a najefektívnejšie zabezpečí ochrana,resp. zlepšnenie predmetu ochrany. 	Z 	N 	Rozpor odstránený na rozporovom konaní 	
MPRV SR 	K čl. I bod 4 ( § 2 ods. 2 ) 
Žiadame preformulovať § 2 ods. 2 a priamo nadviazať na zoznam inváznych druhov. 
Odôvodnenie: Vzhľadom na navrhované znenie § 7 a nasl. nesúhlasíme so všeobecnou definíciou inváznych druhov vzhľadom na zadefinovanú povinnosť ich odstraňovať. Podľa návrhu môže orgán nariadiť odstránenie v prípade nebezpečenstva vzniku škodlivých následkov na prírode, pričom už z definície toto nebezpečenstvo vyplýva, teda definícia si priamo odporuje s nadväzujúcimi ustanoveniami. 	Z 	N 	Rozpor odstránený na rozporovom konaní 	
MPRV SR 	K čl. I bod 5 ( § 2 ods. 2 písm. s)  
V § 2 ods. 2 písm. s) žiadame presnejšie definovať pojem „poloprírodné územie “. 
Odôvodnenie: Nejasný a nepresný pojem umožňuje rôzne subjektívne použitie, čo je vo vzťahu k ďalším ustanoveniam neprípustné. 	Z 	N 	Rozpor odstránený na rozporovom konaní - nová definícia biotopu 	
MPRV SR 	K čl. I bod 7 ( §4 ods. 2) 
§ 4 ods. 2 žiadame preformulovať. 
Odôvodnenie: Z § 4 ods. 2 žiadame zo znenia ustanovenia vynechať slová „alebo k zániku ich populácie“. Uvedená časť vety je nekoncepčná, keďže ustanovenie má chrániť druhy rastlín a živočíchov pred činnosťami, ktoré majú veľký vplyv, ktorý by mohol znamenať ohrozenie ich existencie, degeneráciu druhu. Jedná sa hierarchicky o inú úroveň ochrany. Uplatňovanie ustanovenia práve cez ochranu jednotlivých populácií akýchkoľvek druhov, nie len chránených, je v praxi vnímané ako šikanovanie zo strany orgánov ochrany prírody, keďže je možné ho uplatniť kdekoľvek na Slovenku na akúkoľvek malú, lokálnu populáciu a na akúkoľvek činnosť. Ustanovenie je možné zneužiť na zákaz činností z iných dôvodov (napr. skôr sa jedná o ochranu pred vizuálnou zmenou dotknutej časti krajiny založenú na subjektívnych pocitoch), ako je nevyhnutná ochrana dotknutej populácie s výrazným dosahom na dotknutý druh, aj keď tento úmysel nie je ľahko dokázateľný. 
Súčasne žiadame ustanoviť povinnosť podložiť uplatňovanie ustanovenia podrobnými analýzami o vplyvoch činnosti na druh, keďže citlivé druhy, ktoré sú chránenými druhmi, sú v zmysle zákona pred nežiaducimi vplyvmi rôznych činností preventívne chránené obmedzovaním činností zo zákona, t. j. toto ustanovenie by sa malo týkať len druhov, ktoré nie sú chránenými živočíchmi. To znamená, že žiadame, aby pri rozhodovaní podľa odseku 2 orgán ochrany prírody preukázal, že rozhodol na základe relevantných, preveriteľných skutočností, a poskytol analýzu, že škody na druhoch, ktoré by pokračovaním činnosti vznikli by boli väčšie, ako škody ktoré vzniknú jej obmedzením, alebo nevykonaním činnosti. Orgány ochrany prírody rozhodujú aj bez zdôvodnenia, často výhradne na subjektívnom základe, čím vznikajú škody nielen užívateľom pozemkov, ale aj environmentálne škody. 
Keďže bežná starostlivosť takéto ovplyvnenie druhu nespôsobí, žiadame v zákone doplniť ako sa bude riešiť kompenzácia nákladov, ktoré vzniknú, tomu, kto bude na základe zákona povinný zmeniť spôsob vykonávania činnosti, prípadne, ak bude činnosť zakázaná. Zo znenia ustanovenia je zrejmé, že sa jedná o činnosť, ktorá reálne existuje (môže sa jednať aj o činnosť vykonávanú na základe povolení), t. j. jej obmedzením, alebo zakázaním vznikne dotknutej osobe preukázateľná a vyčísliteľná ujma. 
 	Z 	N 	novelizačný bod 7 vypustený 	
MPRV SR 	K čl. I bod 8 ( § 4 ) 
V § 4 žiadame odseky vypustiť alebo dopracovať, vrátane doplnenia všeobecne záväzných právnych predpisov, ktoré upravujú budovanie a prevádzku dotknutých stavieb a zariadení. Zároveň doplniť, že musí ísť o technicky a finančne únnosné riešenia. 
Odôvodnenie: 
Ustanovenia sú nedostatočne presné a formulované, pričom pôsobia retroaktívne aj na existujúce stavby a zariadenia, ktoré boli legálne postavené a sprevádzkované za určených podmienok. Zo znenia nie sú jasné podmienky priechodnosti (rozdielne pre rôzne druhy), rekonštrukcie z technického hľadiska nemusia byť takého rozsahu, aby umožňovali naprojektovanie spriechodnenia, atď. Na investorov líniových stavieb sú často požadované neprimerané požiadavky aj v lokalitách, ktoré vzhľadom na finančnú náročnosť zariadenia (ekoduktu, podchodu, a pod.) neprinesú efekt zodpovedajúci tejto finančnej a technickej náročnosti. (napr. niekoľkoročné predĺženie a predraženie výstavby diaľnic). Navyše ide o doplnenie nových povinností, ktoré budú záťažou pre podnikateľov s dopadom na obyvateľov, preto je potrebné tieto dopady identifikovať a jednoznačne kvantifikovať. 
V § 4 
Žiadame doplniť nový odsek, ktorým sa uloží povinnosť orgánu ochrany prírody (ďalej len „OOP“) pri rozhodovaní podľa odseku 2 preukázať, že rozhodol na základe relevantných, preveriteľných skutočností, ako aj analýzu, že škody, ktoré by pokračovaním činnosti vznikli by boli väčšie, ako škody ktoré vzniknú obmedzením, alebo nevykonaním činnosti. 
Odôvodnenie: 
OOP rozhodujú bez relevantného zdôvodnenia, často výhradne na subjektívnom základe, čím vznikajú škody nielen užívateľom pozemkov, ale aj environmentálne škody, prípadne na základe rozhodnutí vzniká ujma s následnými možnými dopadmi na štátny rozpočet. Pripomienka je zásadná. 
 	Z 	ČA 	Rozpor odstránený na rozporovom konaní. úprava § 4 ods. 6 a 7  	
MPRV SR 	K § 34 
V ods. 1 písm. b) na začiatku žiadam vložiť slovo „úmyselne“. 

Odôvodnenie: 
Zákazy sa majú vzťahovať na úmyselné činnosti, nielen neúmyselné. Súčasné znenie umožňuje konať voči osbám, ktorá tak spravia aj neúmyselne pri činnostiach, ktoré nie sú inak obmedzené alebo zakázané. 
 	Z 	N 	Rozpor odstránený na rozporovom konaní 	
MPRV SR 	K bodu 33 
Žiadam 
a) v úvodnej vete ods. 1 a 2 vložiť slovo „úmyselne“. 
b) definovať pojmy „prirodzený areál“, „rušenie“ a doplniť definíciu miesta rozmnožovania a odpočinku, ako aj definície ich poškodzovania alebo ničenia. 
c) v ods. 1 písm. c) vypustiť slová „vrátane krížencov“. 
d) doplniť časové hľadisko vo vzťahu k platnosti zákazu. 

Odôvodnenie: 
Keďže chýba dostatočné odôvodnenie navrhnutých zmien a spôsob ochrany sa uplatňuje len od roku 2010, pričom v súčasnosti neexistujú vedecky podložené informácie o tom, že by od roku 2010 bola ochrana chránených druhov živočíchov taká neúspešná z dôvodu zmeny zákona, že by sa to prejavilo už na stave chránených druhov a bolo potrebné právnu ochranu meniť, na sprísnenie ochrany preto nevidíme dôvod. 
a) Zákazy sa majú vzťahovať na úmyselné činnosti, nielen neúmyselné. Súčasné znenie umožňuje konať voči osobám, ktorá tak spravia aj neúmyselne pri činnostiach, ktoré nie sú inak obmedzené alebo zakázané. 
b) bez definovania pojmov sú ustanovenia nejasné a nevykonateľné a umožňujú subjektívny výklad. Pritom je potrebné dôsledne odlišovať pojmy „vyrušovanie“ a „rušenie (disturbance)“ čo je činnosť, ktorá nejako narúša uvedené aktivity živočícha a má na jeho stav negatívny identifikovateľný (merateľný) vplyv. Dnes sa akékoľvek vyrušovanie považuje za „rušenie“ v zmysle zákona. ochrana druhov v kultúrnej krajine s vylúčením akéhokoľvek „rušenia“ nie je možná. Vyžadovanie absolutistického dodržiavania výrazu „rušenie“ bez stanovenia limitného obmedzenia tohto výrazu je vysoko nad rámec požiadavky EÚ. 
c) Objektívne posúdenie medzidruhového kríženia krížencov je technicky nerealizovateľné. Navyše je neodôvodnené aj v prípade držby chránených živočíchov v zajatí, pričom je povinnosť držiteľa vykonať také opatrenia, ktoré zabránia jeho úniku do voľnej prírody. Navyše je sporné, či medzidruhový kríženec je vôbec druhom chráneného živočícha. 
d) Zákaz vo vťahu k výkonu niektorých činností, napr. starostlivosť o pozemky a porasty, údržba nehnuteľností, nemôže byť trvalý, najmä ak k ním nedôjde k ohrozeniu stavu populácie druhu, navrhované znenie by znemožnilo aj bežné hospodárenie na poľnohospodárskej pôde a lesných pozemkoch (napr. hniezdisko niektorých druhov vtákov na obhospodarovanej poľnohospodárskej pôde by muselo ostať dlhodobo bez zásahu). 
 	Z 	N 	Rozpor odstránený na rozporovom konaní 	
MPRV SR 	K bodu 37 
Žiadam bod 37 upraviť v zmysle odôvodnenia. 

Odôvodnenie: 
Zásadne žiadame vypustiť povinnosť „udať sa“ v prípade, ak sám spôsobí zranenie alebo usmrtenie chráneného živočícha, ktoré je porušením zákona a sankcionovateľné. Táto povinnosť je v rozpore so všeobecnými zásadami pri riešení porušení právnych predpisov, keď podľa všetkých osoba nie je povinná vypovedať, keď tým ohrozí seba alebo blízke osoby. Navyše je potrebné aj prehodnotiť povinnosť oznámiť nález uhynutého alebo zraneného chráneného živočícha orgánom ochrany prírody. Treba si uvedomiť, že chránených je aj mnoho druhov hmyzu alebo obojživelníkov, ktorých nález nikto nehlási a pravdepodobne ani nebude, resp. v prípade ak áno, bude to nerealizovateľné, ak by napr. každý hlásil žaby prejdené na pozemných komunikáciách. Navyše je sporné, nakoľko je občan povinný byť schopný určiť, či ide o chráneného živočícha. Pokiaľ má ŠOP SR záujem zhromažďovať údaje o veľkom počte druhov, mala by to riešiť na báza dobrovoľnosti, nie takto iracionálnym ustanovením zákona. Nezmyselný je aj termín poškodený živočích (to je napr. motýľ s natrhnutým krídlom, nie je to zranený živočích?), v prípade ponechania je potrebné pojem definovať a vysvetliť. 
 	Z 	N 	Rozpor odstránený na rozporovom konaní 	
MPRV SR 	K § 40 ods. 1 
V § 40 ods. 1 žiadam za slovo „neplatí“ vložiť slová „pre činnosti, ku ktorým sa vyjadril orgán ochrany prírody podľa § 9, alebo podľa § 28 ods. 4 nebude mať negatívny vplyv na predmet ochrany dotknutého územia, alebo“. 

Odôvodnenie: 
Ide o odstránenie duplicity v rozhodovaní a vyjadrovaní OOP a zjednodušeniu postupov podľa zákona. 
 	Z 	N 	Rozpor odstránený na rozporovom konaní 	
MPRV SR 	K bodom 12 a 13 
Body 12 a 13 zásadne žiadame vypustiť alebo upraviť tak, aby boli v plnej miere odstránené nedostatky a nejasnosti uvedené v odôvodnení vrátane doplnenia doložky vplyvov. 

Odôvodnenie: 
Zásadne nesúhlasíme, aby záujmy spoločnosti (zabránenie rozširovania inváznych druhov) boli prenášané na zodpovednosť jednotlivcov, resp. subjekty užívajúce nehnuteľnosti a vodné toky, vrátane vysokých nákladov s tým spojenými a aby boli uložené takéto povinnosti vo verejnom záujme bez primeranej náhrady, čo je v rozpore s Ústavou SR. Takýto návrh môže mať výrazné negatívne dopady na vlastníkov pozemkov a obhospodarovateľov lesov, teda aj negatívne dopady na podnikateľov v oblasti lesného hospodárstva, čo nie je zohľadnené a finančne kvantifikované v doložke vplyvov. Považujeme za neakceptovateľné, aby obhospodarovatelia lesov niesli zodpovednosť za šírenie inváznych druhov a odstraňovali ich na vlastné náklady v prípadoch, ak ide o riešenie nad rámec bežného hospodárenia a hlavne v prípadoch, ak nie je známy pôvodca šírenia. 
Problematika inváznych živočíchov a rastlín (ktorých zoznam zatiaľ ani nie je známy, resp. sa kedykoľvek môže zmeniť) je komplikovaná a celosvetovo sa ukazuje ako ťažko riešiteľná, jednotlivé štáty na ňu vynakladajú obrovské prostriedky. V doterajšej právnej úprave je táto povinnosť na vlastníkoch v rámci bežného hospodárenia, nad jeho rámec je vykonávaná na náklady štátu prostrednícvom OOP. Navrhovaná novela sa snaží kompletne preniesť zodpovednosť na plecia vlastníkov a užívateľov pozemkov na ich vlastné náklady. Pritom boj proti inváznym druhom musí byť koordinovaný celoštátne, inak stráca význam. Invázne živočíchy sú často takmer nepozorovateľné, resp. pozorovateľné až keď ich populácia dosiahne nezvládnuteľnú početnosť. „Odstraňovanie“ inváznych živočíchov môže mať veľmi rôzne formy, od odstrelu a kladenia pascí u stavovcov až po pesticídy u hmyzu. Aj u rastlín môže ísť okrem mechanického ničenia (často neefektívneho) aj o použitie herbicídov alebo ďalších drastických foriem. Viaceré z týchto foriem nie sú dostatočne upravené vykonávacím predpisom a nie je známa ani ich spoločenská akceptovateľnosť. Nie sú zatiaľ ustanovené „spôsoby“ odstraňovania inváznych živočíchov a teda ani ich ekonomická náročnosť a predpokladaná efektívnosť. „Vinník“ rozšírenia viacerých druhov je takmer vždy neznámy a nebýva ním vlastník pozemku. Boj proti inváznym živočíchom je, podľa nášho názoru, možné riešiť len pomocou komplexných štátom financovaných programov, nie ustanovením zákona, ktoré prenáša dnes len ťažko finančne zvládnuteľný problém na vlastníkov. 
Ustanovenia o práve OOP „upozorňovať“ vlastníkov a užívateľov pozemkov sú veľmi nekonkrétne a v podstate zbytočné. Návrh novely totiž zakladá vlastníkovi povinnosť odstraňovať invázne druhy aj bez upozornenia. Nie je jasné, ako sa majú líšiť prípady, keď vlastník bude upozornený alebo nebude. 
Problém nastáva už v definícií nepôvodného druhu (§ 2 ods. 2 písm. q)), v ktorej sa uvádza, že ide o druh, ktorý sa vyskytuje mimo svojho prirodzeného areálu, ako aj mimo areálu v rámci svojho prirodzeného rozptylového potenciálu vo vzťahu k navrhovanému § 7 písm. a), kde sa uvádza, že ochrana prirodzeného druhového zloženia ekosystémov zahŕňa reguláciu rozširovania nepôvodných druhov, čo podľa §7b znamená, že na sadenie alebo pestovanie nepôvodných druhov sa vyžaduje súhlas. To v praxi znamená, že súhlas sa bude vyžadovať aj pestovanie druhov, ktoré sa na Slovensku prirodzene vyskytujú, no pestujú sa a sadia pre svoje vlastnosti aj mimo prirodzeného areálu, napr. smrek na nepôvodných stanovištiach, prípadne sú to cudzokrajné druhy, ktorých pestovanie je v čase overené. Je otázne, či je potrebná takáto regulácia zo strany orgánov ochrany prírody. Vo všeobecnosti sa pravdepodobne predpokladá, že sa bude jednať len o druhy cudzokrajné, introdukované, ako sú aj uvedené v súčasnosti vo vykonávacom predpise, no v zmysle uvedených súvislosti to tak nie je. Platné znenie zákona vyviňuje „bežné“ v čase overené rozširovanie nepôvodných druhov, ktoré sa pestujú. Navrhované znenie nevyviňuje. Nie je známe v akom časovom horizonte vydá ministerstvo nový, predpokladáme, že rozšírený zoznam nepôvodných druhov, na ktoré sa žiadosť o výnimku nevzťahuje. Žiadame ustanovenie prepracovať na reálnu potrebu, kde sa bude ministerstvo pri vydávaní súhlasov zaoberať reálnymi problémami. Nie je známe, či si autori uvedomujú nárast žiadostí, ak by sa navrhnuté znenie začalo v praxi reálne uplatňovať. Navyše podľa návrhu v bode 17 bude od 3. stupňa ochrany zakázané nepôvodné druhy sadiť, pestovať a vypúšťať, čo môže v prípade dôsledného uplatňovania definície nepôvodných druhov vniesť do hospodárenie v národných parkoch ďalšie komplikácie, prípadne zmätky v retroaktivite ustanovenia pri pestovaní. 
§ 7a základná výhrada sa týka nepripravenosti zavedenia ustanovenia do praxe pre reálne dôvody, ktoré sú dané podstatou živočíchov. Formulácia vlastník pozemku je povinný na vlastné náklady odstraňovať invázne druhy živočíchov podľa odseku 4 je v praxi pre ich schopnosť migrácie (premiestňovania) nevymožiteľná, neplnenie si povinnosti je nedokázateľné, navyše sa autori pravdepodobne uvedomujúc si problémy s definíciou vyhli označeniu miesta odkiaľ sú povinné osoby povinné odstraňovať invázne druhy živočíchov na rozdiel od ustanovení v rovnakej filozofii v navrhnutom § 7b pre rastliny. Žiadame, aby v tomto prípade bola prehodnotená celá filozofia, a aby bolo navrhnuté znenie, ktoré bude účinné a vykonateľné. 
§ 7a ods. 2 nie je jasné, ako sa v praxi bude kontrolovať prijatie opatrení na zabránenie úniku nepôvodných druhov do voľnej prírody (sankcie a priestupky v bode 98, novela zákona neustanovuje, kto bude povinnosť kontrolovať), keď o všetkých chovaných druhoch sa nevedú evidencie, nie je ich chov kontrolovaný, na druhej strane, keď je chov evidovaný, je aj kontrolovaný. Z tohto pohľadu je aj toto ustanovenie buď duplicitné, alebo nevykonateľné, je potrebné ho prehodnotiť. 
§ 7a ods. 3 prečo by mal orgán ochrany povoľovať odchyt nepôvodných druhov, keď zákon č. 543/2002 Z. z. odchyt nepôvodných druhov nezakazuje. Zakázané je len odchytávať a usmrcovať živočíchy na miestach ich prirodzeného výskytu (§ 4 ods. 3). Ak sa jedná o nepôvodného živočícha, asi nebude na mieste svojho prirodzeného výskytu. Ustanovenie je nepotrebné. 
§ 7a ods. 7 chýba postup ako sa má ďalej nakladať s inváznym živočíchom, je uvedené iba ako sa s nim nakladať nemá. Zákon musí obsahovať ustanovenia, ako ďalej nakladať s inváznym druhom živočícha, nejedná sa o všeobecne známe postupy. Upozorňujeme, že uvedené ustanovenie sa neodvoláva na zoznam v ods. 4, preto platí všeobecná definícia z bodu 4 novely zákona a vzťahuje sa to na všetky invázne druhy. Ustanovenie je potrebné dopracovať. 
§7b ods. 3 zavádza odstraňovanie inváznych druhov rastlín z pozemku na náklady vlastníka. Vzhľadom na vlastnosti uvedených druhov upozorňujeme, že jednorázové odstránenie jedincov inváznych druhov z pozemku metódami, hlavne mechanickými, uvedenými vo vykonávacom predpise nie je úspešné, a že sa skôr jedná o potláčanie druhu. Jediná úspešná metóda je použitie herbicídov, no otázny je v tomto prípade prínos pre životné prostredie. Výsledkom vykonaného odstraňovania zvyčajne je, že sa populácia tak rýchlo, ako do vykonania odstraňovania nerozširuje. Preto uvádzať v ustanovení, že vlastník je povinný invázne druhy rastlín odstraňovať a následne sa sa starať o pozemok tak, aby sa zamedzilo ich opätovnému šíreniu navádza k predstave, že kto vyskytujúce sa invázne druhy odstráni a potom obhospodaruje pozemok, invázne druhy na pozemku nemá, preto nebude sankcionovaný, ten kto ich na pozemku má sa o pozemok nestará, t. j. neplní si zákonné povinnosti. Navyše autori zákona pravdepodobne uvažujú o zaradení drevín medzi invázne druhy (bod 43 novely zákona, v súčasnom zozname uvedené nie sú), čo môže byť pre vlastníkov pozemkov s výskytom druhov ako je pajaseň žliazkatý pre finančnú náročnosť opakovaného odstraňovania s malou úspešnosťou až likvidačné. Nie je možné celú problematiku boja s inváznymi druhmi preniesť na vlastníkov pozemkov. Dôvodová správa nevyčísľuje nároky na štátny rozpočet, ktoré vzniknú pri dôslednom uplatňovaní zákona správcom štátneho majetku, keď začnú dôsledne odstraňovať invázne druhy. Je potrebné ju doplniť. Vzhľadom na súčasné rozšírenie sa jedná o nezanedbateľnú výmeru. Odstraňovanie má zmysel len keď sa bude robiť celoplošne, je nutné v novele vyriešiť, čo s pozemkami, ktoré sú neobhospodarované a súčasný vlastník nie je známy (napr. neprededený majetok), ako sa zabezpečí odstraňovanie z týchto pozemkov. Rovnako je potrebné vyriešiť, ako sa bude postupovať, ak vlastník bude odstraňovať a z okolitých pozemkov, kde sa odstraňovať sa budú na jeho pozemok rozširovať invázne druhy, čím budú vznikať ďalšie náklady. Je nutné ustanovenie prehodnotiť a navrhnúť iné riešenie, ktoré bude koncepčne doriešené tak, aby mohlo byť celoplošne úspešné. 
§ 7b ods. 5 s ohľadom na závažnosť dopadu ustanovenia na vlastníkov (nájomcov, správcov), je potrebné zadefinovať kedy vznikne nebezpečenstvo škodlivých následkov na prírode. Zákon uvedené bližšie nešpecifikuje. Problematické bude aj určenie lehoty na vykonanie odstraňovania orgánom ochrany prírody, lebo každý spôsob odstraňovania má svoj vhodný termín, pričom zákon neumožňuje určenie spôsobu odstraňovania, vlastník bude môcť voči termínu namietať; po márnom uplynutí doby už nemusí byť vhodný termín na to, aby odstraňovanie zabezpečil orgán ochrany prírody. Takto navrhnuté ustanovenie sa praxi pravdepodobne nebude uplatňovať. 
V návrhu nie sú dopracované mnohé súvislosti, napr. väzby na zákon o poľovníctve v prípade zveri, nariadením vlády č. 377/2012 Z. z., ako bude riešená doterajšia nečinnosť štátu, ktorý v súčasnosti nesie zodpovednosť a svoje povinnosti neplní, je teda zodpovedný za šírenie nepôvodných a inváznych druhov ktoré sa ďalej šíria (najprv by teda štát mal splniť svoju povinnosť v plnom rozsahu, t.j. dosiahnuť tzv. „nulový“ stav, kedy tu invázne a nepôvodné druhy nebudú a až potom to preniesť na vlastníka), nie je riešená zodpovednosť štátu pri cezhraničnom prenose (napr. vodné živočíchy v tokoch, ktoré sú výhradným vlastníctvom štátu), ktorý nemôže byť na úkor vlastníkov pozemkov, resp. užívateľov poľovných a rybárskych revírov. Návrh je aj pojmovo a vecne nedostatočne upravený, keď sledovanie výskytu, veľkosti populácií a spôsobu šírenia nemožno považovať za ochranu prirodzeného druhového zloženia, nie je jasné vypúšťanie do voľnej prírody, či má ísť o trvalé a úmyselné vypúšťanie, alebo aj púšťanie na krátku dobu (napr. sokoliarstvo), povinnosť starať sa o pozemok spôsobom, aby sa zamedzilo šíreniu inváznych živočíchov by mohlo znamenať jeho devastáciu (odstránenie krytu a tým možnosti úkrytu a potravnej základne živočíchov), atď. Preto ustanovenia musia byť zásadne prepracované a doplnené a zohľadňovať všetky možnosti a variabilitu druhov. 
Navrhuje do § 7 doplniť nové písmeno d), ktoré znie: „d) podpora stanovištne vhodného druhového zloženia.“, pretože ochrana prirodzeného druhového zloženia ekosystémov nemôže pozostávať len z eliminovania nepôvodných druhov, ale aj podpory stanovištne vhodnej a druhovo pestrej výstavby zložiek ekosystémov. 

Žiadame doplniť aj dôvodovú správu, najmä doložky vplyvov na obyvateľov a podnikateľské prostredie, aké dosahy by mali navrhované zmeny, pretože môže ísť o náklady značného rozsahu, ktoré by mal podľa súčasného znenia investovať štát. Zároveň jednoznačne uviesť, koľko finančných prostriedkov na riešenie tohto pravdepodobne závážného problému bolo investované v posledných rokoch z prostriedkov štátu, rozpočtovej kapitoly MŽP SR a teda k akým pravdepodobným úsporám by došlo. 
 	Z 	N 	Rozpor odstránený na rozporovom konaní - nová úprava § 7a a7b 	
MPRV SR 	K bodu 39 
V bode 39 v § 40 ods. 2 žiadam slová „len ak neexistuje iná alternatíva a výnimka neohrozí zabezpečenie priaznivého stavu populácie dotknutého druhu v jeho prirodzenom areáli“ nahradiť slovami „ak požadovaná činnosť neohrozí existenciu dotknutého druhu, nespôsobí degradáciu alebo zánik jeho populácie a výnimka neohrozí zachovanie alebo dosiahnutie priaznivého stavu ochrany populácií dotknutých druhov v ich prirodzenom areáli“ a doplniť výnimku v zmysle súčasného znenia ustanovenia § 40 ods. 2 vo vzťahu k zákonu o poľovníctve. 

Odôvodnenie: 
V novele navrhovaná formulácia „neexistuje iná alternatíva“ nevhodná, lebo vždy existuje aj iná alternatíva, nie vždy je však realizovateľná, resp. ekonomicky a sociálne únosná. Takáto formulácia znemožňuje vydanie výnimky. V prípade napr. ochranného odstrelu „problematického medveďa“ bude potrebné pred povolením výnimky zabezpečiť iné alternatívy, napr. zabrániť paseniu oviec, obmedziť chov včiel na intravilán, zakázať občanov vynášať odpad do kontajnerov. Až po vyčerpaní aj takýchto nelogických, nezmyselných a neúnosných alternatív by bolo možné výnimku vydať. 
Navrhovaným zachovaním súčasného znenia časti ustanovenia za bodkočiarkou sa dosiahne zosúladenie so zákonom o poľovníctve, pretože povoľovanie výnimiek určitých druhov živočíchov, ktoré sú zverou, v čase ochrany rieši § 57 zákona o poľovníctve a túto kompetenciu má ministerstvo pôdohospodárstva a rozvoja vidieka SR. 
 	Z 	N 	Rozpor odstránený na rozporovom konaní. nová úprava  	
MPRV SR 	K bodu 43 - odsek 4 
V § 47 ods. 4 písm. f) žiadam vypustiť slová „a ak výrub vykonáva alebo obstaráva organizácia ochrany prírody“, a doplniť spôsob preukazovania nevyhnutnosti. 
Zároveň žiadam doplniť odsek 4 novým písmenom, ktoré znie: „ak sa výrub dreviny vykonáva podľa schváleného programu starostlivosti o chránené územie.“. 

Odôvodnenie: 
Je irelevantné, kto nevyhnutný výrub dreviny obstará, resp. vykoná a to aj vo vzťahu k navrhovaným doplneniam možností starostlivosti o chránené územia (napr. zmluvný nájom). Je skôr potrebné doplniť spôsob „preukazovania nevyhnutnosti“, pretože nemôže ísť len o subjektívny názor zamestnancov OOP, resp. ŠOP SR. Zároveň považujeme za opodstatnené doplniť, že súhlas na výrub sa nevyžaduje ak ide o vykonanie opatrení podľa schváleného programu starostlivosti o chránené územia, keďže ide o dokumentáciu ochrany prírody schvaľovanú príslušnými OOP. 
 	Z 	ČA 	Rozpor odstránený na rozporovom konaní - nová úprava.  	
MPRV SR 	K bodu 46 - § 47 ods. 7 
V navrhovanom § 47 ods. 7 písm. b) žiadam pripojiť slová „okrem prípadov, ak by obmedzením alebo zákazom mohlo dôjsť k ohrozeniu života alebo zdravia alebo škodám na majetku. 

Odôvodnenie: 
Ochrana života, zdravia a majetku je základnou úlohou štátu a záujmy ochrany prírody nemôžu byť týmto prioritám nadradené. V prípadoch výrubu podľa odseku 4 písm. d) pritom ide o výruby súvisiaci napr. s prietočnosťou vodného toku a teda protipovodňovou ochranou, o ochranné pásma komunikácií, ktorých nezabezpečením dochádza k významnému nárastu ohrozenia životov a zdravia občanov, prípadne o ochranné pásma líniových stavieb prevádzkovaných vo verejnom záujme. 
Oproti súčasnému stavu sú v písmene b) vypustené ustanovenia, že podmienky môže určovať len v prípade, ak výrub je nad rámec oprávnení a povinností podľa osobitných predpisov. Návrhom sa teda zákon o ochrane prírody a krajiny dostane do rozporu s uvedenými osobitnými predpismi, čo je neprípustné. Je tiež potrebné stanoviť, v akých prípadoch bude návrh v rozpore s požiadavkami ochrany prírody – malo by ísť len o rozpor so schválenými plánmi starostlivosti o chránené územia alebo druhy, ktoré však musia zohľadňovať existujúce líniové stavby a vodné toky, ako aj povinnosti ch správcov vyplývajúce z osobitných predpisov. 
 	Z 	N 	Rozpor odstránený na rozporovom konaní 	
MPRV SR 	K bodu 46 - § 47 ods. 8 
V odseku 8 v prvej vete žiadam vypustiť odkaz na odsek 7. Upozorňujem, že druhá veta je v rozpore s odsekom 3. 

Odôvodnenie: 
Príslušný správcovia podľa osobitných predpisov musia posúdiť a aj lepšie vedia, ktoré dreviny je potrebné vyrúbať z titulu ich potrieb a práv vyplývajúcich z osobitných predpisov, k navrhovanému výrobu sa len orgány ochrany prírody vyjadrujú. Z uvedeného je neodôvodnené značenie výrobu OOP. Zároveň upozorňujeme, že vyznačenie dreviny, ktorá výrubu nepodlieha je v rozpore s odsekom 3, podľa ktorého sa vyznačujú dreviny určené na výrub. 
 	Z 	N 	Rozpor odstránený na rozporovom konaní - nová úprava § 47 ods. 8 v nadväznosti na úpravu odseku 7 	
MPRV SR 	K § 49 ods. 1 
V § 49 ods. 1 žiadam slová „obvodný úrad životného prostredia v sídle kraja vyhlásiť všeobecne záväznou vyhláškou“ nahradiť slovami „vláda nariadením“ a slová „lesnom pôdnom fonde“ nahradiť slovami „lesných pozemkoch“. 

Odôvodnenie: 
Ako pripomienka k § 24. Pojem „lesný pôdny fond“ sa od účinnosti zákona č. 326/2005 Z. z. o lesoch neuplatňuje. 
 	Z 	A 	 	
MPRV SR 	K § 60 
§ 60 navrhujeme vypustiť. 

Odôvodnenie: 
Zachovanie § 60 je nekoncepčné, keďže v bode 64 v navrhovanom § 61b je riešená zmluvná ochrana, ktorá predstavuje v podstate to isté. 
 	O 	N 	Rozpor odstránený na rozporovom konaní 	
MPRV SR 	K bodu 47 
V odseku 1 žiadam bodku na konci nahradiť bodkočiarkou a doplniť slová „to neplatí, ak návrh predkladá organizácia ochrany prírody.“ 
Zároveň žiadam na konci pripojiť vetu, ktorá znie: „Návrh obsahuje návrh kompletnej dokumentácie ochrany prírody podľa typu chráneného územia vypracovaný odborne spôsobilou osobou na jej vypracovanie podľa § 55; navrhovateľ od doby vyhlásenia zámeru až do doby vyhlásenia chráneného územia, alebo chráneného stromu alebo doby upustenia od zámeru hradí vlastníkovi pozemku náhrady za obmedzenie vlastníckeho práva a ostatné náklady súvisiace s vyhlásením.“. 

Odôvodnenie: 
V ustanovení je potrebné riešiť aj problematiku, ak návrh predkladá organizácia ochrany prírody. Zároveň by navrhovateľ mal okrem iných skutočností preukázať reálny záujem na vyhlásenie chráneného územia a to tým, že predloží komplexný návrh potrebnej dokumentácie (bez ktorej návrh ani nie je možné riadne a v plnom rozsahu posúdiť a už vôbec nie do 30 dní) a bude sa podieľať na hradení ujmy na vlastníckych právach, a to bez ohľadu na druh vlastníctva. 
 	Z 	ČA 	Rozpor odstránený na rozporovom konaní.  	
MPRV SR 	K bodom 63 a 64  
Navrhujeme body 63 a 64 vypustiť. 
Odôvodnenie: 
Návrhy v § 61 až 61d predbiehajú prehodnotenie chránených území, žiadame, aby sa pred prehodnotením, kým nebude ukončené a známy rozsah zmien nezačalo s výkupmi, zámenami, ale aj investovať do nájmov a zmluvnej ochrany, investície by mohli byť bezúčelné. Začiatok platnosti navrhovaných ustanovení je potrebné viazať na ukončenie prehodnotenia jednotlivých území. Súčasná sieť chránených území je pre jej neprimeraný rozsah neudržateľná. Už niekoľko rokov sa rieši prehodnotenie uvedenej siete, aj v súčasnosti na základe programového vyhlásenia vlády SR. Aby mali navrhnuté modely náhrad z verejných zdrojov zmysel a neboli neefektívne a nehospodárne vynaložené, musí byť najprv známe, či sa ochrana na pozemku bude uplatňovať aj v budúcnosti. 
Základným princípom zmien v navrhovanom ustanovení malo byť zjednodušenie celého procesu, čo však tento návrh nespĺňa. 
Taktiež nerešpektuje zásadnú požiadavku rezortu na rovnaký prístup ku všetkým druhom vlastníctva, najmä keďže v Slovenskej republike nie je zavedený všeobecný princíp, že štát štátu neplatí (napr. aj za konanie na OOP štátne organizácie uhrádzajú správne poplatky). 
Pretože ide len o novelu právneho predpisu, nebudeme v tejto fáze trvať na rozšírení obmedzenia hospodárenia na obmedzenie vlastníckych práv, pričom aj túto skutočnosť považujeme za nevyhnutné riešiť, napríklad v prípadoch obmedzení využitia majetku na podnikanie, čím nie je vlastníkovi umožnené dosahovať jeho najvyššie zhodnotenie, napriek tomu je mu uhradené len obmedzenie hospodárenia. 
Riešiť je potrebné aj väzby na reštitučné zákony a zastupovanie v prípade neznámych alebo nezistených vlastníkov a vlastníkov, ktorí neprebrali užívacie práva. Podľa návrhu by ani týmto vlastníkom nepatrila náhrada, čo je tiež v rozpore s Ústavou SR, podľa ktorého vlastnícke právo všetkých vlastníkov má rovnaký zákonný obsah a ochranu. 
Z hľadiska vlastníckych práv žiadame upraviť systém poskytovania náhrad tak, aby tieto boli uplatňované na základe dohody s vlastníkom uzavretej už pri vyhlásení chráneného územia, alebo pri schvaľovaní programu starostlivosti lesy alebo o chránené územie, pričom tento nárok, ako súčasť vlastníckeho práva (ktoré je nepremlčateľné) nemôže zaniknúť. Teda vlastník nebude povinný žiadať náhradu, túto má povinnosť štát na základe vzniku obmedzujúcich podmienok automaticky uhradiť s výnimkou prípadov, ak sa náhrady vlastník dobrovoľne vzdá (napr. súkromné CHÚ). 
 	Z 	N 	Rozpor odstránený na rozporovom konaní 	
MPRV SR 	K bodu 50 
Ustanovenie žiadam dopracovať v zmysle odôvodnenia. 

Odôvodnenie: 
Návrhom sa zavádza ďalšie oznámenie, a to „oznámenie realizácie zámeru“. Keďže pri vyhlasovaní chránených území sa postupuje podľa správneho poriadku, čo je mimochodom správne, je potrebné doplniť, ako sa bude postupovať v prípade, ak účastníci konania podajú odvolanie voči návrhu, resp. ak dôjde k podaniam na súd vrátane predbežných návrhov. 
 	Z 	A 	 	
MPRV SR 	K bodom 14 a 15 
Bod 14 žiadame upraviť takto: 
„14. V § 9 sa odsek 1 vypúšťa. 
Odseky 2 a 3 sa označujú ako odseky 1 a 2.“. 

Odôvodnenie: 
V terajšom odseku 1, vrátane jeho doplnenia sú uvedené len konanie, v ktorých to ustanovuje aj osobitné predpisy, ustanovenie je preto duplicitné s odsekom 2 a je potrebné ho vypustiť. Navyše odsek 1 a navrhované doplnenia nie sú v súlade s osobitnými predpismi, na ktoré sa odvoláva. 
K navrhovanému doplneniu jednotlivých písmen upozorňujeme: 
- k písmenu k) - nesúhlasíme, aby sa OOP považoval za dotknutý orgán pri konaniach o akejkoľvek zmene druhu pozemku, resp. konaniach o odňatí poľnohospodárskej pôdy. Je nevyhnutné spresniť, o aké prípady by išlo (návrh sa týka napr. aj intravilánov obcí), 
- k písmenu r) – návrh nie je v súlade so zákonom o poľovníctve, ktorý s účinnosťou od 1. mája 2013 upravuje, v ktorých prípadoch je na uznanie zvernice alebo bažantnice potrebné stanovisko obvodného úradu životného prostredia, 
- k písmenu s) - podotýkame, že kompetencia vyplýva § 5 ods. 1 zákona o lesoch, avšak s doplnením vo väzbe na § 103 zákona o ochrane prírody nesúhlasíme, najmä z dôvodu záväznosti stanoviska vo všetkých prípadoch a nemožnosti konať bez vyjadrenia OOP. Navyše vo väčšine prípadov ide o konania, ktoré sú v súlade s územnoplánovacou dokumentáciou, alebo inými činnosťami, ku ktorým sa OOP vyjadruje. 
- k písmenu t) - nevidíme dôvod, aby OOP bol dotknutým orgánom pri prerokúvaní všeobecných zásad funkčného usporiadania územia v obvode pozemkových úprav. Otázka však je, či v prípade nevydania jeho stanoviska bude platiť úprava uvedená v § 10 ods. 5 zákona č. 330/1991 Zb. v znení neskorších predpisov, alebo úprava uvedená v § 103 ods. 6 zákona č. 543/2002 Z. z. v znení neskorších predpisov. 
Pripomienka je zásadná. 

V bode 15 - žiadame § 9 doplniť novými odsekmi, ktoré upravia záväznosť jednotlivých vyjadrení, 
termíny na vydanie vyjadrenia vrátane spôsobu riešenie v prípade jeho nevydania,nepotrebnosť vyjadrenia, ak sa k veci orgán už vyjadroval v rámci iného konania. 

Odôvodnenie: 
S cieľom jednoznačnosti a prehľadnosti zákona je potrebné ustanovenie dopracovať komplexne a riešiť ho v jednom paragrafe, t. j. doterajšie ustanovenia viažuce sa na vydávanie stanovísk a vyjadrení OOP uvádzané v spoločných a prechodných ustanoveniach uvádzať priamo v § 9. Zároveň jednoznačne doriešiť termíny, do ktorých OOP musia vydať vyjadrenie a aj postup v prípade, ak toto vyjadrenie v termíne nevydajú, aby tak nebolo blokované konanie iných orgánov, resp. neboli negatívne dotknuté práva a právom chránené záujmy subjektov, o ktorých sa rozhoduje. Danej veci sa jednoznačne dotýka aj záväznosť vyjadrení, kedy by malo byť jednoznačne preukázaný spoločenský záujem a závažnosť konania vo vzťahu k verejným záujmom na ochranu prírody, aby vyjadrenie OOP bolo záväzné. Uvedené je potrebné doplniť a dopracovať. Taktiež je potrebné upustiť od vyjadrovaní sa ku skutočnostiam, ku ktorému sa OOP už vyjadroval v rámci iných konaní (napr. rozhodnutie o umiestnení stavby a následná zmena druhu pozemku, schválenie terénnych úprav na budovanie ciest, ktoré boli navrhnuté v rámci schváleného programu starostlivosti o lesy.  	Z 	ČA 	Rozpor odstránený na rozporovom konaní - úprava § 9 ods. 1  	
MPRV SR 	K bodu 17 
Bod 17 žiadame vypustiť. 
Odôvodenie: 
Vzhľadom na problémy uvedené v pripomienke k bodom 12 a 13. Navyše nie je riešené umožnenie pestovania nepôvodných druhov uvedených v schválených programoch starostlivosti o lesy, resp. už rastúcich na týchto stanovištiach, pričom tieto lesy sú pestované. Uvedené by teda malo aj retroaktívnu pôsobnosť, čo je neprípustné. Taktiež neexistuje zoznam nepôvodných druhov a ich krížencov a mohol by nastať problém, hlavne v prípade už rozšírených a existujúcich druhov, ktoré by niekto dnes začal považovať za „nepôvodný druh“. 
 	Z 	N 	Rozpor odstránený na rozporovom konaní 	
MPRV SR 	K bodu 63 (I.) 
V § 61 ods. 2 písm. b) veta za bodkočiarkou znie: „bežným obhospodarovaním je aj vykonanie opatrení na ochranu lesa, odstraňovanie následkov škôd v lesoch spôsobených škodlivými činiteľmi a sprístupňovanie lesov,91a)“. 

Poznámka pod čiarou k odkazu 91aznie: 
„91a) § 23 ods. 5 a 6, § 25 a § 28 zákona č. 326/2005 Z. z. v znení neskorších predpisov.“. 

Odôvodnenie: 
Vykonávanie uvedených činností je nevyhnutné považovať za bežné hospodárenie. Ich vykonaním sa zabezpečuje dobrý zdravotný stav lesov ako základný predpoklad ich ekologickej stability a umožňuje sa zavádzanie jemnejších, prírode blízkych technológií a postupov a využívania environmentálne priaznivejších technológií. Navrhovanú zmenu uplatňujeme aj k súčasnému zneniu zákona v prípade vypustenia bodov 63 a 64 z návrhu zákona. 
 	Z 	ČA 	Rozpor odstránený na rozporovom konaní - nová definícia  	
MPRV SR 	K bodu 51 
Ustanovenie žiadam prepracovať v zmysle odôvodnenia. 

Odôvodnenie: 
Navrhovaným doplnením sa absolútne nerieši zásadná požiadavku rezortu na úpravu spôsobu a postupu pri vyhlasovaní chránených území (vrátane zaraďovania CHVÚ a ÚEV do národného zoznamu), čím sa absolútne ignoruje aj uznesenie vlády SR č. 471/2006, t .j. pri vyhlasovaní nových chránených území jednoznačne žiadať súhlas a dohodu s vlastníkom o spôsobe a výške náhrady za obmedzenie vlastníckych práv. 
Zákon zavádza nerovnaký prístup k ochrane vlastníckych práv, keď odsekom 7 sa navrhuje len súhlas vlastníka neštátneho pozemku a aj to len vo štvrtom a potom stupni ochrany. Zásadne žiadame vo všetkých prípadoch súhlas vlastníka, v prípade majetku štátu súhlas správcu, a to pri vrtkých typoch chránených území a ich ochranných pásiem. Návrh sa musí dotýkať aj území NATURA 2000 a to už pred ich zaradením do národného zoznamu. 
V odseku 8 nie sú doriešené prípady, ak vlastník ponuku odmietne, v takom prípade nemôže dohoda, ako dvojstranný právny akt, nadobudnúť účinnosť dňom realizácie zámeru. Ustanovenia nie sú v dostatočne podrobne rozpracované. Musia obsahovať procesné podrobnosti – na základe čoho a akým spôsobom bude vlastník deklarovať súhlas, v akej lehote, ako orgán ponúkne vlastníkovi dohodu, dokedy je povinný dať ponuku atď. 
Z uvedených skutočností jednoznačne vyplýva, že návrh je potrebné doplniť a dopracovať celý proces vyhlasovania chránených území. 
 	Z 	N 	Rozpor odstránený na rozporovom konaní 	
MPRV SR 	K bodu 29 
Bod 29 žiadame vypustiť. 
Odôvodnenie: 
Zákaz rušiť pokoj a ticho sa objavuje nielen v jaskyniach, ale aj v územiach v piatom stupni ochrany. Pokiaľ sa aj obyčajná ľudská reč označí za rušenie pokoja alebo ticha (zatiaľ len v jaskyniach), vytvára to precedens umožňujúci sankcionovať ľudí za hovorenie v týchto územiach a to aj pri sprivodcovskej činnosti, resp. turistických chodníkoch aj v rozsiahlom území. Aj v prípade jaskýň súčasný návrh de facto zakazuje hovoriť (resp. vydávať akékoľvek zvuky) komukoľvek inému okrem sprievodcu, čo je prinajmenšom pochybné hlavne pri deťoch a sprivodcovskej činnosti, pri ktorej v rámci atraktivity sprievodcovia kladú otázky, na ktoré by účastníci ani nemohli odpovedať. 
 	Z 	A 	 	
MPRV SR 	K bodu 55 
V § 54 ods. 4 písm. b) odporúčam za slovo „o“ vložiť slovo „chránené“. 

Odôvodnenie: 
Navrhovaná definícia má veľmi široký záber pričom u poľovnej zveri, rýb a drevín môže dochádzať k prekryvom s dokumentáciami podľa iných predpisov. Vzhľadom na možné nároky na štátny rozpočet odporúčame v danom prípade vyhotovovať a realizovať len programy starostlivosti o chránené druhy. 
 	O 	N 	Rozpor odstránený na rozporovom konaní.  	
MPRV SR 	K § 24 
K § 24 
V ods. 8 a v ods. 21 sa vo všetkých prípadoch slová „obvodný úrad životného prostredia v sídle kraja“ v príslušnom gramatickom tvare nahrádzajú slovom „vláda“ v príslušnom gramatickom tvare. 

Odôvodenie: 
Požadujeme, aby, vzhľadom na možné dopady na verejné financie, obyvateľov a podnikateľské prostredie, o všetkých chránených územiach a ich ochranných pásmach rozhodovala vláda SR. Zároveň takéto vyhlásenie chráneného územia a jeho ochranného pásma prejde riadnym legislatívnym procesom a bude publikované v zbierke zákonov. 
 	Z 	A 	 	
MPRV SR 	K bodu 63 (II.) 
V navrhovanom § 61 a nadväzujúcich vypustiť všetky ustanovenia viažuce sa k povinnosti správcom poľnohospodárskej pôdy a lesného majetku zamieňať majetok. 

Odôvodnenie: 
Nesúhlasíme s návrhom, podľa ktorého má pred poskytnutím finančnej náhrady za obmedzenie bežného obhospodarovania prednosť zámena pozemkov a s tým súvisiacimi povinnosťami správcov štátnych pozemkov. Ak by sa takáto povinnosť uložila napr. SPF ako správcovi štátnej poľnohospodárskej pôdy v podstate by to ohrozilo ba až znemožnilo plnenie iných jeho zákonných povinností (reštitúcie, pozemkové úpravy a pod.). Okrem toho by to malo negatívny dopad na verejné financie (rozpočet SPF je súčasťou verejných rozpočtov). Porovnateľné pozemky vhodné na zámenu totiž neexistujú ani právne ani fakticky v teréne ako také. Musia sa najprv oceniť a následne vytvoriť oddeľovacími geometrickými plánmi a zapísať do registra „C“ katastra nehnuteľností. Tak vypracovanie znaleckých posudkov ako aj geometrických plánov je však finančne veľmi náročné. Z uvedeného je jednoznačný a veľmi významný negatívny dopad na správcov majetku štátu, ktorý nie je kvantifikovaný a s ktorým nemôžeme súhlasiť. Keďže najmä v horských oblastiach sa nepredpokladá dostatok pozemkov, ktoré by mohli byť zamieňané, napriek tomu budú tieto organizácie povinné zabezpečiť množstvo úkonov, na ktoré nie sú a nemajú zdroje a nakoniec z dôvodu nedostatku vhodných pozemkov pôjde v konečnom dôsledku o neefektívne minuté verejné zdroje. Navyše zapracovanie takýchto ustanovení bez kvalitnej analýzy a zhodnotenia reálnosti aplikácie bude považované za zavádzanie občanov, ktorý budú takýto spôsob riešenia požadovať, čo je minimálne nemorálne a nemalo by byť súčasťou práva v demokratickom a právnom štáte. 
K zapracovaniu navrhovaných ustanovení požadujeme predložiť analýzu, z ktorej jednoznačne vyplynie, že je pre štát vhodnejšie zameniť pozemky na ktorých nie je možné reálne hospodáriť za pozemky bežne obhospodarované, ktoré prinášajú do rozpočtu štátu zisk. Máme za to, že pred prijatím ustanovení o zámenách na úkor Lesov SR a SPF by mala takáto nespochybniteľná analýza existovať. Je asi nespochybniteľné, že aj štátne pozemky produkujú príjem do rozpočtu, ako aj to, že by sa následkom týchto zámen znížila zamestnanosť s ďalšími negatívnymi dôsledkami na verejné financie. 
Navyše zapracovanie zámen do § Náhrady za obmedzenie hospodárenia je nekoncepčné a nelogické, keďže zámenu nie je možné považovať za náhradu, ale za konečnú zmenu vlastníctva pozemku. 
 	Z 	ČA 	Rozpor odstránený na rozporovom konaní, nová úprava náhrady za obmedzenie bežného obhospodarovania všeobecne vrátane novej úpravy jednotlivých inštitútov náhrad- § 61 a § 61e na základe výsledkov rozporových konaní s rôznymi subjektami 	
MPRV SR 	K bodu 57 
Bod 57 doplniť takto: „a na konci sa pripája veta, ktorá znie: „Programy starostlivosti o druhy obstaráva a schvaľuje ministerstvo. Ak ide o druhy, ktoré sú zverou 83c), na schválenie programu starostlivosti sa vyžaduje súhlas ministerstva pôdohospodárstva.“. 

Poznámka pod čiarou k odkazu 83c znie: 
„83c) Príloha č. 1 k zákonu č. 274/2009 Z. z.“. 

Odôvodnenie: 
Ide o zásadnú pripomienku k navrhovanej novele zákona, a to z toho dôvodu, že programy starostlivosti o živočíchy zasahujú aj do pôsobnosti orgánov štátnej správy poľovníctva, pričom vypracovanie tzv. manažmentových plánov napr. pre veľké šelmy vyplýva aj z návrhu koncepcie rozvoja poľovníctva v SR, ktorá bude predložená na schválenie vláde SR. 
 	Z 	ČA 	Rozpor odstránený na rozporovom konaní - programy starostlivosti o druhy bude obstarávať a schvaľovať ministerstvo 	
MPRV SR 	K bodom 71 a 76 
Body 71 a 76 navrhujeme vypustiť. 

Odôvodnenie: 
Piata časť zákona rieši orgány ochrany prírody a stráž ochrany prírody. Samostatný paragraf o štátnej ochrane prírody je teda nelogický a žiadame ho vypustiť (ponechať terajšie znenie zákona), keďže podľa návrhu sa postavenie ŠOP SR nemení. Zároveň upozorňujeme, že zákon nie je zakladateľskou listinou a nie je v ňom potrebné uvádzať všetky činnosti príspevkovej organizácie, najmä aj ich vykonávanie je podmienené plnením podmienok vyplývajúcich z osobitných predpisov. Navyše sa návrhom dopĺňajú jej kompetencie, pričom nie je zrejmý ich finančný dopad ani zdroje financovania 
 	O 	N 	Rozpor odstránený na rozporovom konaní 	
MPRV SR 	K bodu 76 
V § 65a ods. 2 písm. a) vypustiť slová „a štátneho dozoru“. 

Odôvodnenie: 
Štátna ochrana prírody Slovenskej republiky nie je orgánom ochrany prírody, preto je neprináležia jeho kompetencie, môže sa len zúčastňovať ako prizvaná osoba. 
 	Z 	A 	 	
MPRV SR 	K bodu 60 
Žiadam doplniť, že obmedzenie sprístupnenia informácií sa nevťahuje na vlastníka alebo užívateľa pozemku, na ktorom sa výskum vykonával, a môže byť uplatnené len v prípade, ak neboli získané čo i len čiastočne z verejných zdrojov. Slovo „vopred“ žiadam nahradiť slovami „najmenej 30 dní pred začatím“. 

Odôvodnenie: 
Vlastník a užívateľ má mať informácie o zistených skutočnostiach a nie je možné obmedzovať prístup k informáciám získaných, čo i len čiastočne, z verejných zdrojov. Zároveň špecifikovať pojem„vopred“, napríklad „najmenej 30 dní pred začatím“, keďže by to mohlo znamenať aj oznámenie v čase, kedy by už vlastník nemohol dostatočne ochrániť svoje práva a právom chránené záujmy. 
 	Z 	N 	spresnenie ustanovenia v nadväznosti na výsledok rozporového konania 	
MPRV SR 	K bodu 76 
V § 65a ods. 2 písm. a) vypustiť slová „alebo ktoré nadobudla prevodom vlastníckeho práva“. 

Odôvodnenie: 
Ustanovenie by sa v prípade nevypustenia zámien vzťahovalo aj na tieto pozemky, išlo by teda o skrytú zmenu správy pozemkov vo vlastníctve štátu, s čím nemôžeme súhlasiť 
 	Z 	ČA 	ustanovenie upravené v nadväznosti na novú úpravu § 61 až § 61e a pripomienky Ministerstva financií SR 	
MPRV SR 	K bodu 76 
V § 65a ods. 4 vypustiť. 

Odôvodnenie: 
Ide o pozitívnu diskrimináciu v neprospech ostatných užívateľov pozemkov, ktorí zabezpečujú v zmysle zákona rovnakú činnosť (starostlivosť o územie) ako ŠOP SR, pričom z ustanovenia nevyplýva, že ba aj činnosťou ŠOP SR nemohlo dôjsť k negatívnemu zásahu. Ak by mala byť takáto výnimka zo zákona, muselo by ísť len o prípady činností podľa schválených programov starostlivosti a pre všetky užívateľov pozemkov, resp. osoby vykonávajúce činnosti v chránenom území. 
 	Z 	N 	Rozpor odstránený na rozporovom konaní 	
MPRV SR 	K § 57 
V odseku 1 žiadam špecifikovať pojmy „rekreácia, turistika a iné obdobné užívanie prírody“, v odseku 2 žiadam pojem „zverník“ nahradiť pojmom „zvernica“ a žiadam vypustiť odsek 3. 

Odôvodnenie: 
Pojmy „rekreácia, turistika a iné obdobné užívanie prírody“ sú nejasné a môžu sa vťahovať napr. aj na niektoré aktivity, ktoré nie sú v súlade so záujmami ochrany prírody a vlastníkov nehnuteľností. Vypustenie odseku 3 žiadam z dôvodu, že ide o obmedzenie vlastníckeho práva vo verejnom záujme bez primeranej náhrady za toto obmedzenie. 
 	Z 	ČA 	Rozpor odstránený na rozporovom konaní, nová úprava v § 57 ods. 2 	
MPRV SR 	K bodu 86 
Dopracovať v zmysle odôvodnenia. 

Odôvodnenie: 
Navrhované znenie len výrazne zvyšuje práva osôb vykonávajúcich štátny dozor. Potrebné je však doplniť aj ich povinnosti, vrátane prizvaných, resp. zúčastnených osôb, napr. o povinnosť mlčanlivosti (ods. 5 písm. c)), ktorá sa podľa návrhu vzťahuje len na zamestnancov OOP. Taktiež je potrebné doplniť aj práva subjektov poskytujúcich súčinnosť, napr. úhradu primeraných nákladov, resp. straty, obdobne, ako je to v súčasnom znení zákona. Zároveň nesúhlasíme, aby OOP mohol požadovať od vecne iných orgánov verejnej moci vykonanie úkonov pri štátnom dozore. V zmysle projektu „ESO“ budú OOP mať územnú pôsobnosť obdobnú s ostatnými orgánmi štátnej správy, takže navrhujeme, aby úkony mohol požadovať len iného OOP podľa územnej príslušnosti 
 	Z 	N 	Rozpor odstránený na rozporovom konaní, v § 71 boli vykonané spresnenia v nadväznosti na pripomienky viacerých subjektov 	
MPRV SR 	K § 58 
Žiadam doplniť podiel vlastníkov nehnuteľností na príjmoch zo vstupného do chráneného územia. 

Odôvodnenie: 
Keďže ide o aktivitu s cieľom získania príjmu, je využívanie cudzieho majetku možné považovať za jeho neoprávnené využívanie, ak s takýmto využitím majetku neudelil súhlas vlastník. 
 	Z 	N 	Rozpor odstránený na rozporovom konaní 	
MPRV SR 	K bodom 92 a 93 
V bodoch je nesprávne uvedený odsek 1, má ísť o odsek 2 	O 	A 	 	
MPRV SR 	K bodu 62 
Žiadam doplniť súhlas vlastníkov (nájomcov, užívateľov) nehnuteľností s vykonávaním sprievodcovskej činnosti a ich podiel na prípadných príjmoch zo sprievodcovskej činnosti v chránenom území a zároveň žiadam doplniť výnimku pre vlastníkov (nájomcov, užívateľov) nehnuteľností. 

Odôvodnenie: 
Keďže ide o aktivitu na cudzom majetku, resp. s cieľom získania príjmu, je takéto využívanie cudzieho majetku možné považovať za jeho neoprávnené využívanie, ak s takýmto využitím majetku neudelil súhlas vlastník. 
Zároveň upozorňujem, že ide o činnosť zatiaľ bezvýznamnú, s nedostatkom praktických skúseností s jej vykonávaním a s diskutabilným personálnym zabezpečením. Obmedzovať bežné sprevádzanie z hľadiska ochrany prírody a krajiny je možné len tam, kde zákon o ochrane prírody obmedzuje vstup, nie na vyznačených turistických chodníkoch alebo chodníkoch v správe inej osoby než správy chráneného územia. 
Navrhovaný § 58a v podstate ustanovuje monopol ŠOP SR na výkon takejto činnosti. Treba však povedať, že táto organizácia trpí permanentným nedostatkom pracovníkov na takúto činnosť (odborní pracovníci ŠOP SR majú aj množstvo ďalších povinností s vyššou prioritou). Je sporné, či je oprávnené takýto monopol ustanoviť pre pozemky, ktorých ŠOP SR nie je jediným správcom (sú ním aj vlastníci alebo užívatelia lesov a ďalších pozemkov). Treba pripomenúť, že napr. lesnícke subjekty občas (v rámci rôznych seminárov a školení) prezentujú teréne ukážky lesníckych postupov, ktoré nemajú priamy súvis s ochranou prírody, prezentujú však aj „prírodné hodnoty“ a ani nijako pri tom neporušujú zákon o ochrane prírody (ukážka sa prezentuje z cesty alebo chodníka). Navrhované znenie navyše zakazuje vykonávať činnosť aj sprievodcom cestovného ruchu so živnostenským oprávnením napr. v tatranských osadách alebo na tatranských turistických chodníkoch (tu platí tretí stupeň ochrany). Navrhnuté ustanovenia zavádzajú licenciu, no podmienky jej udelenia nie sú známe, má ich riešiť až všeobecne záväzný právny predpis, do jeho vydania bude platiť monopol ŠOP SR. Uznávame, že v prípade, že by sprievodcovská činnosť začala byť zneužívaná v miere, ktorá by ohrozovala chránené územia, bolo by potrebné situáciu riešiť. Súčasný stav je však podľa nás nekonfliktný a vyhovujúci, vlastníci a správcovia pozemkov svoje postavenie nezneužívajú. Rovnako nič nebráni, aby sprievodcovskú činnosť vykonávali zamestnanci ŠOP SR. Ak má aj naďalej platiť zákaz pohybu mimo turistických chodníkov od tretieho stupňa ochrany bolo by pre udržanie regulácie pohybu v chránenom území mimo turistického chodníka vhodnejšie ponechať systém v súčasnom režime, snáď s prehodnotením zákazu na súhlas. Inak by mohla nastať situácia, že v čase aspektu niektorých pekných druhov rastlín, prípadne pri ukazovaní hniezdísk vtákov by sa na jednom mieste mohlo stretnúť nežiaduce množstvo sprevádzaných ľudí vrátane negatívneho dopadu takéhoto stretnutia na chránené územie. 
 	Z 	N 	§ 58 a vypustený 	
MPRV SR 	K bodu 92 
Bod 92 navrhujeme vypustiť 

Odôvodnenie: 
Nesúhlasíme, aby správca majetku a oprávnení podľa osobitných predpisov sa nemohol domôcť svojho práva. Požadujeme uvedené jednoznačne vydávať v správnom konaní. 
 	Z 	N 	Rozpor odstránený na rozporovom konaní.  	
MPRV SR 	K bodu 93 
V bode slová „nahrádzajú slovami „ods. 13““ nahradiť slovom „vypúšťajú“. 

Odôvodnenie: 
Nariadením vykonania opatrení OOP rozhoduje o právach, povinnostiach a právom chránených záujmoch fyzických a právnických osôb. Je neprípustné, aby takéto konanie nebolo riešené v správnom konaní, maximálne mu môže byť odňatý odkladný účinok. Navrhované znenie je navyše v zásadnom rozpore s bodom 95 návrhu. 
 	Z 	N 	Rozpor odstránený na rozporovom konaní 	
MPRV SR 	K § 24 
V § 24 ods. 8 a 21 žiadame uviesť, že vo všetkých prípadoch sa slová „obvodný úrad životného prostredia v sídle kraja“ v príslušnom gramatickom tvare nahrádzajú slovom „vláda“ v príslušnom gramatickom tvare. 

Odôvodenie: 
Požadujeme, aby, vzhľadom na možné dopady na verejné financie, obyvateľov a podnikateľské prostredie, o všetkých chránených územiach a ich ochranných pásmach rozhodovala vláda SR. Zároveň takéto vyhlásenie chráneného územia a jeho ochranného pásma prejde riadnym legislatívnym procesom a bude publikované v Zbierke zákonov Slovenskej republiky. 
 	Z 	A 	 	
MPRV SR 	K § 82 ods. 3 a nasl. 
Upraviť v zmysle odôvodnenia. 

Odôvodnenie: 
Žiadame upraviť § 82 odseky 3 až 6 tak, aby združenia s právnou subjektivitou mali postavenie účastníka konania výlučne vtedy, ak si to vyžaduje rešpektovanie medzinárodnoprávnych záväzkov SR. V zmysle Aarhuského dohovoru je členský štát oprávnený ustanoviť, kedy ide o konania s významným vplyvom na životné prostredie, kedy by v zmysle našich právnych predpisov tieto osoby mali mať postavenie účastníka konania. Problematiku by čiastočne mohlo vyriešiť aj takýmto subjektom priznať len postavenie zúčastnenej osoby, pričom aj v zmysle správneho poriadku by im mohlo byť v presne vymedzených a špecifikovaných prípadoch priznané aj ďalšie práva nad rámec správneho poriadku, napr. odvolať sa voči rozhodnutiu (pričom ich odvolanie by nemalo odkladný účinok), resp. napadnúť rozhodnutie na súde. 
Zároveň požadujeme, aby sa tieto združenia podieľali na nákladoch konania formou správnych poplatkov, resp. uhradenia nákladov na ich účasť v konaní. Je nelogické, aby správne poplatky hradili vlastníci pozemkov, ktorí žiadajú len umožnenie riadneho hospodárenia, resp. disponovania s vlastným majetkom, a ostatné osoby bez právneho vzťahu k majetku, ktorých účasť nevyplynula priamo s potrieb správneho orgánu, sa konaní zúčastňovali (a aj ho v konečnom dôsledku predlžovali a predražovali) bez akejkoľvek finančnej spoluúčasti a zodpovednosti. 
 	Z 	N 	Rozpor odstránený na rozporovom konaní 	
MPRV SR 	K § 25  
V § 25 ods. 1 žiadame slová „obvodný úrad životného prostredia všeobecne záväznou vyhláškou“ nahradiť slovami „vláda nariadením“. 

Odôvodnenie: Požadujeme, aby, vzhľadom na možné dopady na verejné financie, obyvateľov a podnikateľské prostredie, o všetkých chránených územiach a ich ochranných pásmach rozhodovala vláda SR. Zároveň takéto vyhlásenie chráneného územia a jeho ochranného pásma prejde riadnym legislatívnym procesom a bude publikované v zbierke zákonov. 
Pripomienka je zásadná. 

 	Z 	A 	 	
MPRV SR 	K § 82 ods. 6  
Upraviť v zmysle odôvodnenia. 

Odôvodnenie: 
Navrhujeme z odseku 6 vypustiť ustanovenie o predbežnej žiadosti ako nadbytočné, keďže združenia podľa odseku 3 sa konania zúčastňujú na základe prihlásenia do individuálneho konania podľa odseku 7. 
 	Z 	N 	Rozpor odstránený na rozporovom konaní 	
MPRV SR 	K čl. I bod 43  
V § 47 ods. 4 žiadame doplniť dalšie písmeno i), ktoré znie:" i) ak sa vykonáva výrub stromov a krov, ktoré sa rozšírili na trvalom trávnom poraste samonáletom 78a). 
Poznámka pod čiarov k odkazu 78a) znie:" 78a) §3 ods. 1 zákona č. 220/2004 Z.z. o ochrane a využívaní poľnohospodárskej pôdy a o zmene zákona č. 245/2003 Z.z. o integrovanej prevencii a kontrole znečisťovania životného prostredia v znení neskorších predpisov. 
Odôvodnenie: pokles intenzity poľnohospodárskej prvovýroby vytvoril priestor pre rozsiahly nárast plôch porastených samonáletom stromov a krov na trvalých trávnych porastoch. Tým dochádza k znehodnoteniu kvality pôvodných poľnohospodárskych druhov pozemkov, jednak kvality porastu na pôde a tiež kvality pôdneho profilu. Samonálety stromov a krov rýchlo znižujú výmeru kvalitných trvalých trávnych porastov v ich pôvodných stanovištiach. Považujeme za nevyhnutné riešiť a zabezpečiť aspoň základnú starostlivosť o trvalé trávne porasty v súlade s ustanovením § 3 zákona č. 220/2004 Z.z. o ochrane a využívaní poľnohospodárskej pôdy a o zmene zákona č. 245/2003 Z. z. o integrovanej prevencii a kontrole znečisťovania životného prostredia a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov. Z hľadiska ekologickej stability krajiny je obnova a udržanie zdravých trvalých trávnych porastov v krajine rovnako dôležitá ako ochrana drevín. 
 	Z 	N 	Rozpor odstránený na rozporovom konaní 	
MPRV SR 	K § 29 
V § 29 písm. c) žiadame za slovo „výnimky“ vložiť slová „vydanie súhlasu alebo odborného stanoviska podľa § 28 ods. 4“. 
Ďalej žiadame doplniť v § 29 nové písmeno g), v tomto znení: „g) ide o činnosti na základe uloženého rastlinolekárskeho rozhodnutia podľa osobitných predpisov. x)“. 
Poznámka pod čiarou k odkazu x znie: 
„x) Napríklad § 9 ods. 2 písm. d) a j) a § 9 ods. 6 zákona č. 405/2011 Z. z. o rastlinolekárskej starostlivosti, vykonávacieho rozhodnutia komisie č. 2012/535/EÚ.“. 

Odôvodnenie: 
V prípadoch činností, ktorých dopad na stav chránených území je priaznivý je potrebné uľahčiť a urýchliť ich vykonanie, pričom je potrebné, aby o nich rozhodol orgán, ktorý k činnosti vydáva výnimku, súhlas alebo odborné stanovisko. Zároveň je potrebné jednoznačne určiť, že v príprade opatrení navrhovaných v doplnenom písm. g) sa zákazy podľa druhého až piateho stupňa ochrany neuplatňujú. 

 	Z 	N 	Rozpor odstránený na rozporovom konaní 	
MPRV SR 	K bodu 94 
V § 82 ods. 7 skrátiť lehotu na prihlásenie sa do konania na maximálne 3 pracovné dni. 

Odôvodnenie: 
Z hľadiska vykonávania niektorých činností aj takáto doba môže byť neprimerane dlhá a predĺžiť konanie, ktoré je v zmysle správneho poriadku potrebné vybaviť najmä bezodkladne. 
 	Z 	N 	Rozpor odstránený na rozporovom konaní 	
MPRV SR 	K bodom 100 a 101 
V navrhovaných písmenách doplniť slová „a nejde o vlastníka (nájomcu, užívateľa) nehnuteľnosti“. 

Odôvodnenie: 
Väzba na pripomienku k navrhovanému doplneniu § 58a 
 	Z 	N 	§ 58a bol vypustený 	
MPRV SR 	K bodu 103 
Navrhujeme preformulovať. 

Odôvodnenie: 
Formulácia „chovať ryby na hospodársky chov“ je nelogická. 

 	O 	N 	ide o pojem zo zákona č. 139/2002 Z.z. na ktorý sa odkazuje 	
MPRV SR 	K § 97 ods. 1 písm. h) 
V § 97 ods. 1 písm. h) vypustiť slová „v oblastiach s celoročnou druhovou ochranou určených živočíchov“. 

Odôvodnenie: 
Je neopodstatnené neuhradiť škody v čase, kedy neplatí výnimka s druhovej ochrany, ak sa tam tieto živočíchy vyskytujú kedykoľvek v priebehu roka a ak výnimka neplatí na všetky jedince sa na dotknutom území vyskytujúce. 
 	Z 	N 	Rozpor odstránený na rozporovom konaní 	
MPRV SR 	K § 97 ods. 2 písm. b) 
V § 97 ods. 2 písm. b) navrhujeme vypustiť. 

Odôvodnenie: 
Je neopodstatnené a neodôvodnené, aby škodu spôsobenú určeným živočíchom pri výkone zamestnania alebo pri plnení pracovných a služobných úloh znášal iný subjekt, ako štát, ktorý ochranu týchto živočíchov všeobecne záväzným právnym predpisom nariadil. Nie je možné túto zodpovednosť prenášať na zamestnávateľov alebo podnikateľov 
 	Z 	N 	Rozpor odstránený na rozporovom konaní.  	
MPRV SR 	K bodu 107 
Na konci doplniť slová „a zároveň nebol počet uloviteľných jedincov obmedzený alebo stanovené iné obmedzujúce podmienky“. 

Odôvodnenie: 
Je neopodstatnené neuhradiť škody aj mimo doby jeho druhovej ochrany, ak výnimka neplatí na všetky jedince druhu vyskytujúce sa na dotknutom území. Škody vyplývajú najmä z udržiavania vysokej početnosti populácie živočícha, nie zo skutočnosti, či je tento živočích niekoľko mesiacov v roku lovený. Vlastník poškodenej veci nemá možnosť sa chrániť odstrelom živočícha, ktorý spôsobuje škodu, takže doba lovu preňho nemá nijaký význam. 
 	Z 	N 	Rozpor odstránený na rozporovom konaní.  	
MPRV SR 	K bodu 115 
Upraviť znenie nasledovne: „115. V § 103 odsek 6 znie: „Ak orgán ochrany prírody nevydá vyjadrenie alebo súhlas podľa § 9 do 30 dní od doručenia žiadosti alebo termínu určeného osobitným právnym predpisom, na základe ktorého s vyžaduje, predpokladá sa že súhlasí.“.“. 

Odôvodnenie: 
Ak je jednoznačne daný termín na vydanie vyjadrenia, je znenie prvej vety neopodstatnené. Navyše termíny na vydanie vyjadrenia môžu vyplývať z osobitných právnych prepisov, preto treba uvedenú skutočnosť zohľadniť. 
 	Z 	ČA 	nová úprava  	
MPRV SR 	K § 103 ods. 7 
Vypustiť. 

Odôvodnenie: 
Ustanovenie je duplicitné s odsekom 9. 
 	Z 	N 	Rozpor odstránený na rozporovom konaní 	
MPRV SR 	K § 103 ods. 8 
Slová „podľa § 9 ods. 1 písm. m)“ nahradiť slovami „podľa osobitného predpisu x)“. 

Poznámka pod čiarou k odkazu x znie: 
„x) § 41 zákona č. 326/2005 Z. z. v znení neskorších predpisov.“. 

Odôvodnenie: 
Väzba na pripomienku k § 9 ods. 1. 
 	Z 	N 	Rozpor odstránený na rozporovom konaní.  	
MPRV SR 	K § 103 ods. 9 
V § 103 ods. 9 prvá veta znie: „Rozhodnutím o vydaní súhlasu, povolení výnimky, nevydaní súhlasu alebo nepovolení výnimky podľa tohto zákona, a vyjadrením je orgán štátnej správy viazaný, ak ide o územia s tretím až piatym stupňom ochrany, odborným stanoviskom podľa § 28 ods. 4 je viazaný aj v prvom a druhom stupni ochrany. 

Odôvodnenie: 
Úprava záväznosti stanovísk a ostatných úkonov OOP vo vzťahu k ich závažnosti a plneniu medzinárodných záväzkov SR. 
 	Z 	N 	Rozpor odstránený na rozporovom konaní 	
MPRV SR 	K § 103 
V § 103 sa dopĺňa novým odsekom 11, ktorý znie: 
„(11) Orgán ochrany prírody pri vydávaní súhlasov, výnimiek, vyjadrení, odborných stanovísk môže vychádzať len z dokumentácie ochrany prírody viažucej sa k predmetu ochrany o ktorý v konaní ide. V prípade ak činnosť zakáže, alebo obmedzí, súčasťou súhlasu, výnimky, vyjadrenia alebo odborného stanoviska bude odôvodnenie, na základe akých relevantných a preveriteľných odborných dôkazovpostupoval, ako aj ekonomickú analýzu, že škody, ktoré by pokračovaním činnosti vznikli by boli väčšie, ako škody ktoré vzniknú obmedzením, alebo nevykonaním činnosti.“. 

Odôvodnenie: 
Ide o úpravu smerujúcu k odstráneniu subjektivity v postupoch OOP, ako aj jednoznačnému preukazovaniu možných dopadov týchto rozhodnutí. 
 	Z 	N 	Rozpor odstránený na rozporovom konaní 	
MPRV SR 	K bodu 117 
Doplniť prechodné ustanovenia v zmysle odôvodnenia. 

Odôvodnenie: 
Prechodnými ustanoveniami sa súčasná sústava chránených území a jej rozsah v plnom rozsahu potvrdzuje, čo je v jednoznačnom rozpore s programovým vyhlásením vlády SR, ako aj Koncepciou ochrany prírody schválenej uznesením vlády SR č. 471/2006. Aby k prehodnoteniu CHÚ došlo, považujeme za nevyhnutné v prechodných ustanoveniach stanoviť, do akého termínu k prehodnoteniu jednotlivých chránených území dôjde a čo v prípade, ak k splneniu tejto povinnosti zo strany štátu nedôjde. 
Na výmeru chránených území sa viažu aj kompenzačné opatrenia. S cieľom obmedzenia neefektívneho nakladania s finančnými prostriedkami štátu by sa malo urýchlene uskutočniť prehodnotenie chránených území, aby neboli hradené kompenzácia aj za územia, ktoré budú následne vylúčené zo siete chránených území, lebo sa na nich nevyskytuje predmet ochrany alebo z dôvodu, že nemajú požadovanú ochranársku hodnotu. 
 	Z 	N 	Rozpor odstránený na rozporovom konaní 	
MPRV SR 	K bodu 119 
Vypustiť. 

Odôvodnenie: 
Termín „stav ochrany“ je v súlade so smernicou o biotopoch, plne vyhovuje aj v zákone o ochrane prírody a krajiny, presnejšie vystihuje ciele, ktoré sa ochranou dajú reálne dosiahnuť, nie je idealistický. Keď sa do roku 2010 používal termín „stav“, tak ako je uvedené v novele, tak to napríklad pri priaznivom stave biotopu navádzalo dosiahnuť akýsi absolútny teoreticky priaznivý stav, čo nie je žiaduce. Je potrebné zadefinovať ciele ochrany (o ich existencii „nepochybuje“ ani platný zákon) a pri ich dosiahnutí je možné hovoriť o priaznivom stave ochrany, jednať sa môže o akýkoľvek predmet – druh, biotop, no aj územie. 
 	Z 	A 	 	
MPRV SR 	K bodu 43 ( Poznámky pod čiarov k odkazom 76a až 78a) 
Žiadame zmeniť poznámky pod čiarov z dôvodu aktualizácie 
Poznámky pod čiarov k odkazom 76a až 78a zneju: 
"76a) Príloha č. 8 Vyhlášky Ministerstva pôdohospodárstva a rozvoja vidieka Slovenskej tepubliky č. 59/2013 Z.z., ktorou sa mení a dopĺňa vyhláška ministerstva pôdohospodárstva Slovenskej republiky č. 508/2004 Z.z., ktorou sa vykonáva § 27 zákona č. 220/2004 Z.z. o ochrane a využívaní poľnohospodárskej pôdy a o zmene zákona č. 245/2003 Z.z o integrovanej prevencii a kontrole znečisťovania životného prostredia a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov" 

" 78a) § 18a zákona č. 57/2013 Z.z.,ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 220/2004 Z.z. o ochrane a využívaní poľnohospodárskej pôdy a o zmene zákona č. 245/2003 Z.z. o integrovanej prevencii a kontrole znečisťovania životného prostredia a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov." 	Z 	A 	 	
MPRV SR 	K bodu 43 - odsek 4 (II.) 
Žiadam doplniť nové písmeno, ktoré znie: „na výrub, ktorý je uložený rastlinolekárskym rozhodnutím podľa osobitného prepdisu". Osobitným predpisom je § 9 ods. 2 písm. d) a j) a § 9 ods. 6 zákona č. 405/2011 Z. z. o rastlinolekárskej starostlivosti. 

Odôvodnenie: Na rastlinolekárske opatrenia, ktoré sú notifikované Komisiou a je potrebný včasný a promptný zásah v záujme zabránenia ďalšieho šírenia karanténnych organizmov, sa v zmysle § 1 ods. 3 písm. a) zákona č. 543/2002 Z. z. zákon o ochrane krajiny a prírody nevzťahuje. 
 	Z 	A 	nová úprava § 47 ods. 4 písm. d) 	
MPRV SR 	k čl. I bod 9-11 
Novelizačné body 9 ž 11 žiadame vypustiť. 
Odôvodnenie: Ustanovenia predstavujú návrat k stavu spred novely v roku 2010 a nie je nám známy odborný podklad (nie je uvedený ani v dôvodovej správe) na základe ktorého by bolo potrebné ochranu biotopov takýmto spôsobom sprísniť. Nie sú známe štúdie, ktoré by upozorňovali na preukazné zhoršenie stavu biotopov, na to, že ochrana v režime, ktorý platí v súčasnosti nie je dostatočná a dochádza k zmenám a úbytku biotopov, ktoré by boli na území SR kvalifikované ako zmena stavu biotopov. 
Navrhovaný ods. 2 opäť zavádza širokú ochranu biotopov na celom území SR (stav spred novely v roku 2010), konanie o súhlase na uskutočnenie činnosti sa môže začať na základe upozornenia OOP, t. j. v rámci iných konaní, no aj na základe podnetov (napr. ŠOP), prípadne samoiniciatívne. Ustanovenie vnesie opäť neistotu do konaní OOP, ktoré sa na základe uvedeného môžu rozšíriť o nový aspekt a to o konanie na vydanie súhlasu podľa § 6. Problematika konaní v oblasti ochrany biotopov predstavuje podľa skúsenosti z minulosti jedno z najmenej po odbornej stránke zvládnutých konaní orgánov ochrany prírody, kedy sa výsledky konania jednotlivých orgánov od seba výrazne odlišovali a to aj v prípade, keď omylom konali o tej istej veci. Výsledok dvoch konaní bol súhlas s vykonávaním činnosti a zakázanie činnosti, čo poukazovalo na významnú mieru subjektivity pri rozhodovaní a slabú metodickú prepracovanosť. Ani v súčasnosti neexistuje jednoznačný postoj medzi odborníkmi k stavu biotopu, k priaznivému stavu biotopu. Všeobecné definície sú známe, no keď sa jedná o konkrétnom prípade, názory sa rozchádzajú a to až do tej miery, že sú protichodné. Rovnako neexistuje zhoda k vplyvu činnosti a na to, či uvedená činnosť zmení stav biotopu, či už pozitívnym, alebo negatívnym smerom. Pre uvedené problémy nie je vhodné opäť zaviesť širokú ochranu biotopov, podobnú tej v minulosti. 
SR je zodpovedná za stav biotopu na celom území a biotop sa hodnotí ako jeden celok, nehodnotia sa jeho lokálne časti samostatne. Na zabezpečenie tejto zodpovednosti, úplne postačuje súčasné znenie, ktorým sa kontroluje nepriaznivý vplyv významných činností, ku povoľovaniu ktorých sa orgán ochrany prírody vyjadruje v § 9. 
Na pretrvávajúce metodické nedostatky poukazuje aj navrhnuté znenie odseku 2, v ktorom je uvedené „činnosťou môže dôjsť k poškodeniu alebo zničeniu biotopu“. Terminologicky uvedený návrh nie je správny, keďže zákon nedefinuje, čo predstavuje napr. zničenie biotopu Definícia je uvedená vo vykonávacej vyhláške, no nie je správna, napr. neobsahuje vymedzenie veľkosti, či sa vzťahuje na zničenie na celom území SR, alebo len jeho časti, ako by mala byť časť vymedzená atď. Preto žiadame v ods. 2 (platnom aj navrhovanom znení) slová „poškodeniu a zničeniu biotopu“ nahradiť slovami „ohrozeniu priaznivého stavu biotopu v rámci biogeografického regiónu v rámci Slovenskej republiky“ a odstrániť rozpory so smernicou o biotopoch. 
Používané termíny, či už v platnom zákone, alebo v navrhovanej novele nie sú založené na princípoch smernice o biotopoch a v niektorých ohľadoch idú vysoko nad jej rámec. Odsek 6 novely je svojou filozofiou v úplnom nesúlade s odsekom 5, ktorý zavádza (hoci tiež z chybami) terminológiu a princípy stavu ochrany biotopu, na ktorej je založená smernica o biotopoch. Odsek 6 od týchto princípov upúšťa a rieši ochranu biotopov pomocou vlastného princípu „poškodenia a zničenia biotopu“, čo je terminológia nemajúca oporu v práve EÚ a ktorá, navyše, nie je zadefinovaná ani týmto zákonom. Záväzkom Slovenska voči EÚ v nijakom prípade nie je brániť jednotlivým zásahom do biotopov mimo území európskeho významu (ÚEV), dokonca ani brániť prípadnému zániku jednotlivých lokalít týchto biotopov, pokiaľ sa tieto nachádzajú mimo ÚEV, ktoré boli pre ich ochranu vyhlásené. Záväzkom Slovenska je len dosiahnuť alebo udržať priaznivý stav ochrany daných biotopov, čo je záväzok, ktorého plnenie je koordinované na úrovni štátu. Pokiaľ štát usúdi, že nejaká lokalita je pre splnenie záväzku nevyhnutná, má možnosť ju vyhlásiť za ÚEV, alebo riešiť situáciu pomocou ekonomických nástrojov a informačno-motivačných kampaní. Zákazy a šikanovanie vlastníka mimo chránených území nie sú riešením a vyvolávajú v spoločnosti napätie. Upozorňujeme aj na veľkú subjektivitu navrhovaného odseku, pretože OOP nenesie za svoje „upozornenie“ (ani za neupozornenie) nijakú zodpovednosť, takže to, či dané ustanovenie bude v praxi využité, závisí na ľubovôli jednotlivých pracovníkov. Problematika zásahov do biotopov, trvalosti alebo dočasnosti zhoršenia kvality biotopov (deteriorácia), spoločenského záujmu v danej veci a reálnosti náhrady biotopu je príliš zložitá na to, aby bola takto jednoduchým ustanovením (bod 11. novely zákona) prenesená na žiadateľa. Opakujeme, že v prípade záujmu má štát možnosť vyhlásiť danú lokalitu za ÚEV – súčasný návrh znevýhodňuje majiteľov pozemkov, ktoré neboli zaradené do siete Natura 2000, pretože môžu byť nútení konať na vlastné náklady, zatiaľ čo majitelia pozemkov v ÚEV majú viac možností dostať sa ku kompenzáciám. 
Odsek 5 vyviňuje bežné obhospodarovanie poľnohospodárskych a lesných kultúr, ktoré nie je v zákone, ani v predloženej novele dostatočne zadefinované a aj v minulosti (pred novelou v roku 2010) bolo predmetom sporov. „Bežné obhospodarovanie“ je uvedené len v časti novely: náhrada za obmedzenie bežného obhospodarovania (§ 61), no termíny „poľnohospodárskych a lesných kultúr“ sa v uvedenej časti nenachádzajú. Uvedené vo vzťahu k biotopom je potrebné podrobne rozpracovať, správne a v dostatočnej miere zadefinovať. 
Návrh späť zavádza revitalizácie biotopov, ktoré sa v minulosti ukázali ako finančne neúnosné, no nedefinuje ich maximálny rozsah, má byť až vo vykonávacom predpise, ktorý nie je známy. V návrhu nie je uvedené komu orgán „uloží vykonanie primeraných opatrení“, len na čie náklady sa vykonajú (žiadateľa), ďalej nedefinuje, čo predstavuje primerané opatrenia, kto a na základe akých pravidiel primeranosť zadefinuje. 
V odseku 7 je uvedené, že môže byť uloženie vykonanie týchto opatrení v inom vhodnom biotope podľa projektu. Pre vykonanie tých istých („týchto“) opatrení priamo v mieste výkonu činnosti sa o projekte podľa ktorého sa bude postupovať neuvažuje. Na koho náklady sa projekt podľa odseku 7 bude vypracovávať, bude to súčasťou nákladov podľa ods. 6, t. j. na náklady žiadateľa? Zákon to neuvádza. Kto vypracuje projekty na lesných pozemkoch, na ktorých sa postupuje podľa zákona č. 326/2005 Z. z. o lesoch, organizácia ochrany prírody na to nie je personálne vybavená. Zásadne nesúhlasíme, aby sa išlo o dokumentáciu len podľa zákona č. 543/2002 Z. z., ktorá by nebola v súlade so zákonom č. 326/2005 Z. z., a ktorú by nepripravovali odborne spôsobilé osoby podľa § 42 zákona č. 326/2005 Z. z. Z uvcedeného dôvodu žiadame, aby projekty revitalizácie dotýkajúce sa lesných pozemkov boli pripravované odborne spôsobilými osobami podľa § 42 zákona č. 326/2005 Z. z. 
Ustanovenia odseku nie sú dostatočné zrejmé a jasné. Nie sú doriešené a definované otázky, napr: Čo predstavuje iný vhodný biotop? Bude to rovnaký typ biotopu, rovnaká výmera ako mal biotop dotknutý činnosťou, aká bude maximálna vzdialenosť od miesta výkonu činnosti, aká bude doba počas ktorej sa budú náhradné opatrenia zabezpečovať? Čo môže predstavovať opatrenia na náhradu, aká činnosť, keď orgán ani organizácia ochrany prírody zatiaľ nespravuje pozemky, na koho pozemkoch sa budú opatrenia vykonávať, kto zaplatí prípadný prenájom pozemkov, na ktorých sa budú vykonávať opatrenia? Príklad: v minulosti bola ako náhrada uložená premena ornej pôdy na TTP na pozemkoch v správe SPF, vhodné pozemky neboli „voľné“ (dlhodobé prenájmy vhodných pozemkov), investor sa dostal do neriešiteľnej situácie pred kolaudáciou. 
Zásadne nesúhlasíme, aby bol schválený návrh ustanovení bez toho, aby bolo známe znenie všeobecne záväzného právneho predpisu, ktoré vydá ministerstvo vzhľadom na to, že sa budú revitalizácie dotýkať aj lesných pozemkov a teda aj zákona č. 326/2005 Z. z. a jeho vykonávacích predpisov. 
Zároveň upozorňujeme, že obmedzením umožnenia vykonania opatrení na pozemkoch dôjde k obmedzeniu vlastníckych práv, za ktoré by vlastníkobňvi mala patriť primeraná náhrada. Napriek tejto skutočnosti, vlastníka v prípade udelenia súhlasu, návrh zaťaží povinnosťou vykonania primeraných kompenzačných opatrení na jeho náklady. Takýto prístup považujeme za neodôvodnený a neopodstatnený zásah do vlastníckeho práva. 

Žiadame doplniť aj dôvodovú správu, najmä doložky vplyvov na obyvateľov a podnikateľské prostredie, aké dosahy by mali navrhované zmeny, pretože môže ísť o náklady značného rozsahu, ktoré z dôvodu obmedzenia vlastníckych práv môžu byť v konečnom prípade predmetom kompenzácií zo strany štátu a teda aj negatívnych dopadov na štátny rozpočet. 
 	Z 	ČA 	Rozpor odstránený na rozporovom konaní, bod 11 vypustený, § 6 ods. 2 a 5 upravené 	
MPRV SR 	K bodu 46 - odsek 7 prvá veta. 
Žiadam za slová „písomne oznámiť orgánu ochrany prírody“ vložiť slová „okrem prípadov výrubu, ktorý je uložený rastlinolekárskym rozhodnutím podľa osobitného predpisu". Osobitným predpisom je § 9 ods. 2 písm. d) a j) a § 9 ods. 6 zákona č. 405/2011 Z. z. o rastlinolekárskej starostlivosti. 
Odôvodnenie: Ako v pripomienke k bodu 43 - odsek 4 (II.). 
 	Z 	N 	Rozpor odstránený na rozporovom konaní.  	
MPRV SR 	K doložke vplyvov 
Žiadame dopracovať doložku vplyv v zmysle odôvodnenia a uvádzaných pripomienok k jednotlivým ustanoveniam zákona. 
Odôvodnenie:Odôvodnenie: 
V doložke nie sú kalkulované všetky možné dosahy a vplyvy, ako uvádzame aj pri jednotlivých pripomienkach a je potrebné ich doplniť. 
Nesúhlasíme s obsahom tabuľky A2, ktorá účelovo bez potrebného zdôvodnenia zľahčuje dopady novely zákona o ochrane prírody na rozpočet verejnej správy, podnikateľské prostredie, ako aj sociálne vplyvy na obyvateľstvo. 
Podľa údajov Koncepcie ochrany prírody (schválenej UV č. 471/2006) potenciálna výška náhrad za obmedzenie bežného obhospodarovania na neštátnych pozemkoch v sústave chránených území predstavuje ročne 4 778 334,- Eur na lesných pozemkoch a 3 206 487,- Eur na poľnohospodárskej pôde. Celková výška náhrad za obmedzenie bežného obhospodarovanie je cca 7 984 820,- Eur/ročne. Do roku 2012 (včítane) však boli vyplatené náhrady za obmedzenie bežného obhospodarovania v celkovej sume 11 160 tis. Eur, čo predstavuje ročne v priemere 1 160 tis. Eur. – citácia z doložky vplyvov. 
Neuvádza sa tu však, že priemernou sumou 1 160 tis. Eur (tj. 14,5% predpokladanej sumy), boli uspokojené oprávnené nároky v priemere 17 subjektom ktorým boli schválené a aj skutočne vyplatené kompenzácie. Keď zoberieme do úvahy fakt že na neštátnych pozemkoch v chránených územiach hospodári cca 3 500 neštátnych subjektov je len ťažko možné očakávať, že suma cca 1 160 000€ bude ročne postačovať aj v budúcnosti. Všeobecne známym dôvodom o tak malý záujem kompenzácie obmedzenia je a bol veľmi komplikovaný spôsob domáhania sa kompenzácie (NV č. 438/2005 Z. z. o podrobnostiach obsahu žiadosti o úhradu náhrady za obmedzenie bežného obhospodarovania pozemku a o spôsobe výpočtu náhrady) ako aj fakt, že žiadateľ musí svoj vlastnícky vzťah k pozemkom doložiť právoplatným výpisom katastra nehnuteľností stavu „C“ KN čo pri súčasnom stave usporiadania majetkových pomerov katastri je v mnohých prípadoch veľmi komplikované až nemožné (min. do ukončenia ROEP). 
Z uvedeného vyplýva, že ak sa zjednoduší možnosť domôcť sa kompenzácie širšou škálou kompenzačných nástrojov, je možné očakávať značný nárast záujmu aj vlastníkov ktorí doposiaľ o ujmu nepožiadali a tým aj značný nárast finančných prostriedkov potrebných na preplatenie tohto ich nároku. Nie ako uvádza optimistický predpoklad Doložky vplyvov (1 650 000 v r. 2014, 1 730 000v roku 2015 a 1 810 000€ v r. 2016), čo nedosahuje ani 1/3 z vypočítaných nákladov z roku 2006. 
Čo vo vzťahu k: Podľa zatiaľ navrhovaných limitov výdavkov kapitoly MŽP SR na roky 2014 – 2016 bude MŽP SR môcť vyčleniť zo svojho rozpočtu na náhrady maximálne sumu 1 000 000 €/rok – (citácia z Doložky) sa javí ako nereálne a nerealizovateľné. 
Pozn.: Ani prípadnú zámenu pozemkov štátu (čo by ochromilo fungovanie organizácie LESY Slovenskej republiky) nie je možné považovať za zníženie nákladov štátu, nakoľko každý zamieňaný pozemok má svoju trhovú hodnotu, a zámena ekonomicky zaujímavých pozemkov za menej hodnotné (aj keď s vyšším stupňom ochrany podľa zákona o OP) jednorazovo (a nenávratne) zníži hodnotu majetku štátu. Náklady, straty sa iba prenesú z rezortu ŽP na rezort pôdohospodárstva a tak ho dostanú do ďalších problémov so zabezpečením ďalšieho fungovania bez možností na udržateľné hospodárenie. 
Doložka vplyvov sa nezaoberá napr. stratami a nákladmi ktoré spôsobuje povinnosť posudzovať projekty v územiach NATURA 2000. Pričom sa jedná o veľké finančné nároky, straty a náklady s tým spojené (napr. posudzovanie vplyvov na územia NATURA pri výstavbe diaľnic). Preto bolo potrebné zamerať novelu zákona aj týmto smerom aby sa proces zjednodušil, zlacnil a hlavne urýchlil čo by mohlo významným spôsobom ovplyvniť hlavne finančne poddimenzované regióny SR. 
Pritom najväčší okamžitý pozitívny vplyv na financovanie životného prostredia by malo prehodnotenie chránených území a ponechanie v sústave iba tých území ktoré skutočne vykazujú min. nadpriemernú ochranársku hodnotu. Prenájom, zámena, výkup pozemkov ktoré sa časom zo sústavy chránených území vylúčia z dôvodu ich nezaujímavej ochranárskej hodnoty je chybný krok. 
Preto žiadame doplniť doložku vplyvov o serióznu analýzu nákladov ochrany prírody a ich dopadu na štátny rozpočet a nie pretransformovanie súčasných možností štátu do predpokladu optimistických nereálnych nákladov v budúcnosti s nepodloženým očakávaním ich postačujúcej výšky. 
 	Z 	A 	doložka vplyvov bola primerane upravená v nadväznosti na vykonané úpravy na základe výsledov z rozporových konaní a po zohľadnení pripomienok Ministerstva financií SR 	
MPRV SR 	K predkladacej správe a všeobecnej časti dôvodovej správy 
Žiadame prepracovať v zmysle odôvodnenia. 
Odôvodnenie: V materiáli sa uvádza, že návrh novely je predkladaný na základe plánu legislatívnych úloh vlády SR. Upozorňujeme, že uvedený materiál predpokladal predložiť návrh nového zákona o ochrane prírody, preto je potrebné uvedené skutočnosti uviesť na správnu mieru a objasniť takýto postup. 	Z 	A 	 	
MPRV SR 	K bodu 63 (III.) 
V ods. 5 návrhu žiadam namiesto odkazu na vyhlášku MS SR č. 492/2004 Z. z. o stanovení všeobecnej hodnoty majetku uviesť odkaz na Prílohu č. 1 zákona č. 582/2004 Z. z. v znení neskorších predpisov, ktorou sa určuje hodnota ornej pôdy a trvalých trávnatých porastov. 
Odôvodnenie: Hodnota ornej pôdy a trvalých trávnatých porastov sa určuje podľa platného osobitného zákona. 
 	Z 	N 	Rozpor odstránený na rozporovom konaní.  	
MPRV SR 	Všeobecne 
Vzhľadom na množstvo a rozsah pripomienok odporúčame pozastaviť legislatívny proces k predmetnému návrhu zákona. 	O 	N 	Rozpor odstránený na rozporovom konaní.  	
MO SR 	K bodu 1 
V § 1 ods. 1 odporúčame slová "a na poskytovanie ekosystémových služieb" vypustiť alebo doplniť definíciu tohto pojmu do § 2 ods. 2. 

Odôvodnenie: 
Návrh novely zákona zavádza pojem „poskytovanie ekosystémových služieb“ avšak tento nie je v zákone definovaný a nie je jednoznačné čo tento pojem znamená.  	O 	A 	 	
MO SR 	K bodu 4 
V § 2 ods. 2 písmeno r) sa na konci pripájajú tieto slová "a ktorý je uvedený v zozname podľa § 7b ods. 2,". 

Odôvodnenie: 
Navrhujeme z pohľadu vykonateľnosti zákona presnejšie zadefinovať pojem invázny druh tak, aby povinnosť odstraňovať invázne druhy neplatila aj pre akékoľvek nepôvodné druhy.  	O 	N 	invázne druhy sú podskupinou nepôvodných druhov a ich zoznam je vo vyhláške, ktorou sa vykonáva zákon č. 543/2002 Z.z.  	
MO SR 	K bodu 8 
V § 4 ods. 6 odporúčame špecifikovať konkrétne populácie resp. druhy živočíchov, ktoré musia byť zohľadňované pri budovaní líniových stavieb. Zároveň odporúčame na konci pripojiť tieto slová „pričom orgán ochrany prírody je na požiadanie povinný poskytnúť mapu migračných trás vybraných populácií živočíchov, resp. druhov živočíchov.“. 

Odôvodnenie: 
Je nevyhnutné vyšpecifikovať druhy živočíchov, pre ktoré majú byť budované biokoridory, pretože je nereálne pri budovaní líniových stavieb zachovať všetky migračné trasy všetkých druhov živočíchov. Je nevyhnutné, aby mal budovateľ líniovej stavby informácie o migračných trasách ešte pred vypracovaním projektovej dokumentácie. Dodatočné zastavovanie realizácie líniových stavieb orgánmi ochrany prírody (výstavba rýchlostných komunikácií) má výrazne negatívny dopad na verejný záujem – na budovanie chýbajúcej alebo nedostatočnej infraštruktúry a teda na samotný hospodársky rozvoj krajiny, štátny rozpočet, ako aj na čerpanie prostriedkov z eurofondov.  	O 	N 	rozsah zmien úpravy § 4 ods. 6 a 7 je v rozsahu dohody s Ministerstva dopravy, výstavby a regionálneho rozvoja SR po rozporových konaniach  	
MO SR 	K bodu 11 
V § 6 odporúčame vypustiť odsek 7. 

Odôvodnenie: 
Vykonanie opatrení v inom vhodnom biotope podľa projektu vypracovaného orgánom ochrany prírody bližšie nešpecifikuje, že by malo ísť o biotop rovnakej „hodnoty“ a teda vykonanie opatrení v inom biotope môže byť neadekvátne hodnote poškodeného alebo zničeného biotopu. Biotopy musia byť porovnateľné. Porovnateľnosť sa posudzuje najmä podľa druhu a veľkosti biotopu a hodnoty biotopu.  	O 	A 	 	
MO SR 	K bodu 13 
Odporúčame v § 7a vypustiť odsek 5 a v § 7b vypustiť odseky 3 a 5. 

Odôvodnenie: 
Odporúčame vypustiť z návrhu zákona povinnosť vlastníka (správcu, nájomcu) pozemku, užívateľa poľovného revíru, užívateľa rybárskeho revíru alebo osoby vykonávajúcej hospodársky chov rýb na vlastné náklady odstraňovať invázne druhy živočíchov (§7a ods. 5) a invázne druhy rastlín (§ 7b ods. 3) spôsobom, ktorý ustanoví ministerstvo všeobecne záväzným právnym predpisom. V prípade, že nie je dokázané, že je vlastník (správca, nájomca) pozemku, užívateľ poľovného revíru, užívateľ rybárskeho revíru alebo osoba vykonávajúca lov rýb pôvodcom šírenia inváznych druhov živočíchov alebo inváznych druhov rastlín, nie je možné požadovať od vlastníka (správcu, nájomcu) realizovať opatrenia na zabraňovanie šírenia a odstraňovanie inváznych druhov živočíchov a inváznych druhov rastlín z území a pozemkov, ktoré obhospodaruje, pretože bude nevyhnutné vynakladať značné finančné prostriedky na odstránenie stavu, ktorý vlastník (správca, nájomca) nespôsobil. Zároveň navrhujeme z uvedených dôvodov v § 7b vypustiť odsek 5 z návrhu zákona, podľa ktorého orgán ochrany prírody v prípade nebezpečenstva vzniku škodlivých následkov na prírode vlastníkovi (správcovi, nájomcovi) pozemku po predchádzajúcom upozornení nariadi odstránenie inváznych druhov rastlín a v prípade, ak si túto povinnosť vlastník (správca, nájomca) neplní v lehote určenej orgánom prírody, činnosť vykoná orgán ochrany prírody alebo ním poverená osoba na náklady vlastníka (správcu, nájomcu) pozemku.  	O 	N 	Ministerstvo zotrváva na úprave týkajúcej sa regulácie rozširovania nepôvodných druhov a odstraňovania inváznych druhov rastlín a živočíchov, táto úprava vyplynula z aplikačnej praxe doterajšieho zákona a v nadväznosti na potrebu prísnej kontroly introdukcie nepôvodných druhov vyplývajúcej z Dohovoru o ochrane voľne žijúcich organizmov a prírodných stanovíšť (Bernský dohovor) a jeho odporúčaní a z článku 22 písm. b) smernice Rady č. 92/43/EHS o ochrane prirodzených biotopov a voľne žijúcich živočíchov a rastlín a čl. 11 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2009/147/ES z 30. novembra 2009 o ochrane voľne žijúceho vtáctva. Po rozporových konaniach boli vykonané určité úpravy zohľadnujúce pripomienky najmä Ministerstva pôdohospodárstva a rozvoja vidieka SR. 	
MO SR 	Nad rámec novely 
V § 9 za odsek 3 odporúčame vložiť nové odseky 4 a 5 tohto znenia: 
"(4) Vyjadrenie orgánu ochrany prírody nesmie ohroziť trvalo udržateľné hospodárenie v lesoch, zachovanie, zveľaďovanie a ochranu lesov ako zložky životného prostredia a prírodného bohatstva krajiny na plnenie ich nenahraditeľných funkcií, zabezpečovaných prostredníctvom programu starostlivosti o lesy38a). 

(5) Ak orgán ochrany prírody vo vyjadrení navrhuje zmenu programu starostlivosti o les v časti plán hospodárskych opatrení 38b), je povinný vyžiadať si odborné stanovisko orgánu štátnej odbornej kontroly ochrany lesa 38c) k dopadu takto navrhovanej zmeny na zdravotný stav a ekologickú stabilitu lesov. Ak zo stanoviska vyplynie riziko rozšírenia biotických škodlivých činiteľov a ohrozenia ekologickej stability lesov pri uplatnení navrhovanej zmeny programu starostlivosti o lesy orgánom ochrany prírody, zmena programu starostlivosti o lesy môže byť vykonaná len za predpokladu, že obhospodarovateľom lesa vykonávané preventívne opatrenia 38d) finančne uhradí organizácia ochrany prírody a krajiny. Náklady na vypracovanie odborného stanoviska hradí žiadateľ o vyjadrenie. 

Poznámky pod čiarou k odkazu 38a až 38d znejú: 
38a) § 40 ods. 1 zákona č. 326/2005 Z. z. o lesoch v znení neskorších predpisov. 
38b) § 40 ods. 2 zákona č. 326/2005 Z. z. 
38c) § 29 zákona č. 326/2005 Z. z. 
38d) §28 ods. 1 písm. b) zákona č. 326/2005 Z. z.". 

Odôvodnenie: 
Program starostlivosti o lesy je nástrojom štátu, vlastníka, správcu a obhospodarovateľa lesa na trvalo udržateľné hospodárenie v lesoch. Navrhujeme ustanoviť v zákone, aby orgán ochrany prírody v prípade, že vo vyjadrení navrhuje zmenu programu starostlivosti o les v časti plán hospodárskych opatrení bol povinný vyžiadať si odborné stanovisko orgánu štátnej odbornej kontroly ochrany lesa k dopadu takto navrhovanej zmeny na zdravotný stav a ekologickú stabilitu lesov. Ak zo stanoviska vyplynie riziko rozšírenia biotických škodlivých činiteľov a ohrozenia ekologickej stability lesov pri uplatnení navrhovanej zmeny programu starostlivosti o lesy orgánom ochrany prírody, zmena programu starostlivosti o lesy môže byť vykonaná len za predpokladu, že obhospodarovateľom lesa vykonávané preventívne opatrenia finančne uhradí organizácia ochrany prírody a krajiny. Navrhujeme, aby náklady na vypracovanie odborného stanoviska hradil žiadateľ o vyjadrenie.  	O 	N 	v § 9 sa len dopĺňa výpočet konaní, v ktorých orgány ochrany prírody uplatňujú záujmy ochrany prírody ako dotknuté orgány formou vyjadrenia. Ide o situácie, keď osobitný predpis buď priamo v rámci daného konania vyžaduje vyjadrenie orgánu ochrany prírody, alebo osobitný predpis orgánu rozhodujúcemu o veci ukladá tomuto orgánu povinnosť konfrontácie predmetu konania s dotknutými orgánmi. 

v novelizácii odseku 3 sa akceptuje požiadavka verejnosti  	
MO SR 	Nad rámec novely 
V § 29 odporúčame doplniť za písmeno f) nové písmeno g) tohto znenia: 
„g) sa činnosť vykonáva v súvislosti so zabezpečením úloh obrany a bezpečnosti štátu 64f). 

Poznámka pod čiarou k odkazu 64f znie: 
64f) Zákon č. 319/2002 Z. z. o obrane Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov.". 

Odôvodnenie: 
Navrhujeme ustanoviť, že zákaz činnosti v územiach s druhým až piatym stupňom ochrany a chránených vtáčích územiach neplatí, ak sa činnosť vykonáva v súvislosti so zabezpečením úloh obrany a bezpečnosti štátu.  	O 	N 	pripomienka je nad rámec novely zákona - pri doterajšom uplatňovaní zákona sa neukázala potreba rozšíriť rozsah úpravy výnimiek z podmienok ochrany podľa § 29  	
MO SR 	K bodu 47  
V § 50 ods. 1 odporúčame na konci pripojiť túto vetu "Navrhovateľ k návrhu na vyhlásenie ochrany osobitne chránenej časti prírody a krajiny priloží vyjadrenie vlastníka (správcu, nájomcu) pozemku, s jeho návrhom.“. 

Odôvodnenie: 
Vlastník (správca, nájomca) pozemku musí vopred poznať aký rozsah a aká dôležitosť obmedzení vo výkone jeho vlastníckych práv k pozemku bude v záujme ochrany prírody uplatnená. Musí mať možnosť závažne pripomienkovať a trvať na rešpektovaní svojich požiadaviek, v návrhu na vyhlásenie ochrany osobitne chránenej časti prírody a krajiny, ktorú predkladá navrhovateľ. Navrhovateľ nemôže , iba subjektívne a jednostranne, bez súhlasu vlastníka (správcu, nájomcu) pozemku, predkladať svoje vízie v ochrane prírody a krajiny orgánu ochrany prírody príslušnému na oznámenie zámeru.  	O 	N 	Vlastník sa vyjadruje k návrhu až v štádiu zámeru. Účelom posúdenia podľa § 50 ods. 1 je odborné posúdenie, t.j. posúdenie opdstatnenosti návrhu z hľadiska ekoligických sociálnych a ekonomických vplyvov (v tomto smere bol odsek 1 spresnený).  	
MO SR 	K bodu 50 a 51  
Odporúčame v novelizačnom bode 50 slovo "realizácie" a v novelizačnom bode 51 slová "o realizácii" vypustiť. 

Odôvodnenie: 
Podľa § 50 ods. 1 zákona č. 543/2002 Z. z. o ochrane prírody a krajiny v znení neskorších predpisov oznámenie zámeru obsahuje najmä základnú charakteristiku zámeru na vyhlásenie ochrany a miesto jeho realizácie. Orgán ochrany prírody písomne oznamuje vlastníkovi (správcovi, nájomcovi) zámer na vyhlásenie ochrany osobitných častí prírody. Podľa odseku 3 citovaného ustanovenia vlastník (správca, nájomca) dotknutého pozemku, obec a dotknutý orgán štátnej správy má právo najneskôr do 30 dní od doručenia oznámenia zámeru alebo jeho verejného oznámenia podať k nemu písomné pripomienky orgánu ochrany prírody. V prípade, že sa za slovo „oznámenie“ v odseku 6 vloží slovo „realizácie“ mohlo by sa chápať, že ide o ďalšie oznámenie (oznámenie o realizácii zámeru), ktoré má vydať príslušný orgán ochrany prírody a krajiny.  	O 	A 	nová komplexná úprava § 50 po zohľadnení pripomienok rôznych subjektov 	
MO SR 	K bodu 51 
Odporúčame v bode 51 poznámku o zmene doterajších odsekov "Doterajšie odseky 7 až 10 sa označujú ako odseky 8 až 12." nahradiť poznámkou "Doterajšie odseky 7 až 9 sa označujú ako odseky 9 až 11.". 

Odôvodnenie: 
Ide o úpravu podľa bodu 31 prílohy č. 5 k Legislatívnym pravidlám vlády SR. 	O 	A 	nová úprava § 50 	
MO SR 	K bodu 58 
V §56 ods. 2 odporúčame slová „alebo výskum" nahradiť slovami "výskum podľa osobitného predpisu 86) alebo monitoring". 

Odôvodnenie: 
Pojem výskum a prieskum, je často nahrádzaný inými pojmami ako monitoring stavu a zmien, zisťovanie stavu a pod., ktoré sú neskôr v konaniach orgánmi ochrany prírody a krajiny ako aj rôznymi združeniami vykladané ako činnosti, ktorých výkon nie je definovaný ani regulovaný zákonom o ochrane prírody a krajiny a je teda možné ich vykonávať bez obmedzení.  	O 	N 	nová úprava § 56 ods. 2 v súlade s pripomienkou Ministerstva školstva SR 	
MO SR 	K bodu 63  
V § 61 ods. 3 písm. b) za slovami "vykonávanie opatrení na" odporúčame vložiť slová “ predchádzanie a". 

Odôvodnenie: 
Navrhujeme pristúpiť k systémovým opatreniam pri znížení škôd škodlivými činiteľmi v lesoch. Bežným obhospodarovaním lesných pozemkov, pri ich ochrane pred biotickými a abiotickými škodlivými činiteľmi, nemôže byť v zákone ustanovené vykonávanie opatrení len na odstraňovanie následkov škôd v lesoch. Tým vzniká ochrana škodlivých činiteľov a ich podpora pri deštrukcii lesov. Zákonný súhlas zaradiť do bežného obhospodarovania lesov len výlučne nápravné opatrenia na odstraňovanie následkov škôd v lesoch spôsobených škodlivými činiteľmi, je obmedzením bežného obhospodarovania lesov. Tým je určená pre všetky škodlivé činitele, zo zákona, absolútna a úplná tolerancia k ich výskytu a rozšíreniu. Teda aj k vzniku škôd v lesoch, ich pôsobením. Ako prvým systémovým opatrením pri obmedzení škôd škodlivými činiteľmi v lesoch je činnosť a výkony konané pri obhospodarovaní lesov vo forme obranných opatrení, teda predchádzanie vzniku škôd. Škody, vzniknuté v lesoch pôsobením škodlivých činiteľov nestačí iba pasívne evidovať a následne ich účinky odstraňovať ale rovnako je potrebné a nevyhnutné aj škodám aktívne predchádzať. Činnosti v obhospodarovaní lesov, vykonávanie opatrení spojených s aktívnym predchádzaním vzniku škôd spôsobených škodlivými činiteľmi v lesoch, je rovnocenným bežným obhospodarovaním lesných pozemkov.  	O 	N 	obsah a rozsah opatrení je daný odkazom § 23 ods. 5 a § 28 ods. 2 zákona č. 326/2005 Z.z. (zahŕňa aj opatrenia na odvrátenie ohrozenia lesov)  	
MO SR 	K bodu 63 
§ 61 ods. 4 odporúčame preformulovať. 

Odôvodnenie: 
Podľa navrhovaného ustanovenia obmedzením bežného obhospodarovania je už akákoľvek zmena spôsobu využitia pozemku. To v sebe ukrýva možnosť čokoľvek považovať za obmedzenie bežného obhospodarovania, na čo je naviazaný následne nárok „neštátnych“ subjektov na náhradu.  	O 	A 	§ 61 ods. 4 sa vypúšťa  	
MO SR 	K bodu 63 
V § 61 v odsekoch 13 až 15 sa nesprávne odvoláva na odsek 8 písm. b), správne má byť odsek 9 písm. b). 	O 	A 	nová úprava 	
MO SR 	K bodu 64 
V § 61d ods. 1 odporúčame slová "zámeny pozemkov" vypustiť. 

Odôvodnenie: 
Považujeme za nesprávne, aby ministerstvo životného prostredia zostavovalo akýsi finančný plán za účelom zámeny pozemkov. Kritériá pre prípadnú zámenu pozemkov a výkup pozemkov musia byť ustanovené priamo zákonom.  	O 	A 	Nová úprava v § 61 pokiaĺ ide o zostavovanie pozemkov vhodných na zámenu a úprava kritérií pre zámenu pozemkov vrátane úpravy, že všeobecne záväzný právny predpis upravujúci zámeny ustanoví ministertvo v spolupráci s ministerstvom obrany.  	
MO SR 	K bodu 76 
V § 65a ods. 2 písm. a) odporúčame slová "a štátneho dozoru" vypustiť. 

Odôvodnenie: 
Štátna ochrana prírody SR je odbornou organizáciou a nie je orgánom ochrany prírody, preto jej neprináležia kompetencie orgánu ochrany prírody.  	O 	A 	 	
MO SR 	K bodu 86 
§ 71 odporúčame preformulovať. Oprávnenia zamestnancov orgánov ochrany prírody sú koncipované veľmi široko bez bližšej väzby na účel, na ktorý môžu tieto oprávnenia využiť. 

Odôvodnenie: 
Navrhovaný široký rozsah kompetencií môže viesť k neodôvodnenému zasahovaniu do osobnej slobody a do obchodného tajomstva. Napríklad odseky 9 a 11.  	O 	N 	§ 71 je len spresnený po zohľadnení pripomienok kontrolných orgánov vyplývajúcich z praxe.  	
MO SR 	K doložke vybraných vplyvov 
V doložke vybraných vplyvov do tabuľky č. 5 "Vplyvy na podnikateľské prostredie" odporúčame doplniť aj Vojenské lesy a majetky Slovenskej republiky š. p. Pliešovce. 

Odôvodnenie: 
Ide o organizáciu lesného hospodárstva, ktorá vykonáva správu pozemkov vo vlastníctve štátu. 	O 	ČA 	doložka vplyvov bola primerane upravená v nadväznosti na vykonané úpravy a po zohľadnení pripomienok Ministerstva financí SR 	
MZVaEZ SR 	K bodu 3 
V druhej vete odporúčame slová "s vlastníkmi (nájomcami, správcami)" zmeniť na "s vlastníkmi, nájomcami alebo správcami". 	O 	N 	V novelizačných bodoch sa preberá doterajšia zaužívaná podoba z platného zákona.  	
MZVaEZ SR 	K bodu 10 
Navrhovaný odsek 5 odporúčame ukončiť úvodzovkami a bodkou. 	O 	A 	 	
MZVaEZ SR 	K bodu 12 
Slovo "vypúšťa" odporúčame zmeniť na "vypúšťajú". 	O 	A 	 	
MZVaEZ SR 	K bodu 13 
V § 7a ods. 5, § 7b ods. 3, 4 a 5 odporúčame slová "s vlastníkmi (nájomcami, správcami) zmeniť na "s vlastníkmi, nájomcami alebo správcami. 	O 	N 	V novelizačných bodoch sa preberá doterajšia zaužívaná podoba z platného zákona.  	
MZVaEZ SR 	K bodu 41 
V poznámke pod čiarou k odkazu č. 74 odporúčame slovo "správa" zmeniť na "správy". 	O 	A 	 	
MZVaEZ SR 	K bodu 63 
V odseku 6 odporúčame slová "cez správcu" zmeniť na "prostreníctvom správcu". 
V odseku 7 odporúčame slová "po prijatí dohody o zámene pozemkov" zmeniť na "po dohode o zámene pozemkov". 
V odseku 8 nie je jasná formulácia "vzniká vlastníkovi nárok na finančnú náhradu ochrany prírody". Odporúčame upresniť resp. preformulovať. 
V odsekoch 13, 14 a 15 odporúčame slová "podľa odseku 8 písm. b)" zmeniť na "podľa odseku 9 písm. b)", nakoľko odsek 8 neupravuje finančné náhrady. 
V poznámke pod čiarou k odkazu 93d) odporúčame za slovo "zákona" vložiť slová "Národnej rady Slovenskej republiky" a skratku "Zb." zmeniť na "Z. z.".  	O 	A 	 	
MZVaEZ SR 	K bodu 65 
Na konci navrhovaného ustanovenia odporúčame za slovo "prírody" vložiť čiarku. 	O 	A 	 	
MZVaEZ SR 	K bodu 76 
V ods. 2písm. c) odporúčame slovo "živočíchov" zmeniť na "živočíchoch". 
K ods. 2 písm. e) upozorňujeme, že úprava uvedená v písmene c) sa týka nájdených chránených živočíchov a neupravuje evidenciu osôb. Obsah evidencie podľa odseku 2 písm. c) je upravený až v odseku 3. Odporúčame legislatívne upraviť. 
V odseku 4 odporúčame slová "nevyžadujú sa súhlasy" zmeniť na "nevyžaduje sa súhlas".  	O 	A 	nová úprava 	
MZVaEZ SR 	K bodu 86 
V ods. 4 písm. a) odporúčame za slovo "pozemky," vložiť slovo "do". 
V ods. 5 písm. c) odporúčame slovo "veciach" zmeniť na "skutočnosiach". 	O 	A 	ods. 4 - nová úprava 	
MZVaEZ SR 	K bodu 93 
Novelizačný bod odporúčame ukončiť bodkou. 	O 	A 	 	
MPSVR SR 	K predkladacej správe 
Znenie predposledného odseku predkladacej správy odporúčame upraviť nasledovne: „Predkladaný návrh zákona bude mať pozitívny aj negatívny vplyv na rozpočet verejnej správy, pozitívny vplyv na životné prostredie a pozitívny sociálny vplyv. Návrh zákona nebude mať vplyv na podnikateľské prostredie ani na informatizáciu spoločnosti.“. 
Odôvodnenie: Z dôvodu potreby zjednotiť uvedený text s vplyvmi uvádzanými v doložke vybraných vplyvov. 
 	O 	A 	 	
MPSVR SR 	Všeobecná pripomienka 
Odporúčame upraviť poznámky pod čiarou v súlade s Legislatívnymi pravidlami vlády Slovenskej republiky. Napríklad v čl. I bodoch 58 a 62 je duplicitne upravená poznámka pod čiarou k odkazu 86b, v čl. I bode 64 sú poznámky pod čiarou nesprávne označené. 
Odôvodnenie: Legislatívno-technická pripomienka. 
 	O 	A 	nová úprava 	
MPSVR SR 	K doložke vybraných vplyvov  
V doložke vybraných vplyvov odporúčame označiť pozitívny sociálny vplyv. 
Odôvodnenie: Predkladaný návrh má pozitívny sociálny vplyv, ktorý predkladateľ uvádza v analýze sociálnych vplyvov. 

 	O 	A 	 	
MPSVR SR 	K doložke vybraných vplyvov  
V analýze sociálnych vplyvov v bode 4.4 odporúčame vypustiť prvú vetu. 
Odôvodnenie: Zachovanie aktuálneho počtu pracovných miest je v zmysle doložky vybraných vplyvov neutrálnym vplyvom, nakoľko nedochádza k zlepšeniu ani zhoršeniu situácie. 

 	O 	A 	doložka vplyvov bola primerane upravená v nadväznosti na vykonané úpravy a po zohľadnení pripomienok Ministerstva financí SR 	
MŠVVaŠ SR 	Čl. I bod 9.  
V Čl. I bod 9. v § 6 ods. 2 odporúčame za slová ,,činnosťou“ vložiť slová ,,fyzickej osoby, podnikateľa alebo právnickej osoby“. 
Odôvodnenie: ide o upresnenie textu. 	O 	ČA 	nové znenie § 6 ods. 2 - spresnenie, že ide o činnosť ku ktorej sa dáva vyjadrenie podľa § 9 ods. 1  	
MŠVVaŠ SR 	Čl. I bod 10. 
V Čl. I bod 10. v § 6 ods. 5 odporúčame za slovo ,,poľnohospodárskych“ vložiť slovo ,,kultúr“. 
Odôvodnenie: Na označenie dvoch rozdielnych subjektov nemožno použiť nesprávne slovné spojenia. 	O 	A 	nové znenie odseku § 6 ods. 5  	
MŠVVaŠ SR 	Čl. I bod 44. 
V Čl. I bod 44. v § 47 ods. 5 odporúčame za slová ,,s druhým“ vložiť slovo ,,stupňom ochrany“. 
Odôvodnenie: Na označenie dvoch rozdielnych subjektov nemožno použiť nesprávne slovné spojenia. 	O 	N 	novelizačný bod sa vypúšťa 	
MŠVVaŠ SR 	Čl. I bod 45. 
V Čl. I bod 45.v § 47 ods. 6 odporúčame za slovo ,,súhlasu“ vložiť slová ,,na výrub dreviny“. 
Odôvodnenie: V celom texte treba používať jednotnú terminológiu. 	O 	A 	 	
MŠVVaŠ SR 	Čl. I bod 50. 
V Čl. I bod 50. odporúčame slová ,,ods. 6" nahradiť slovami ,,ods. 5". 
Odôvodnenie: Ide o chybné označenie novelizačného ustanovenia. 	O 	A 	nové znenie celého § 50 	
MŠVVaŠ SR 	Čl. I bod 51. 
V Čl. I bod 51. odporúčame vetu:,, Doterajšie odseky 7 až 10 sa označujú ako odseky 8 až 12." nahradiť vetou, ktorá znie: ,,Doterajšie odseky 7 až 9 sa označujú ako odseky 8 až 11.". 
 	O 	A 	nová úprava celého § 50 	
MŠVVaŠ SR 	Čl. I bod 52. 
V Čl. I bod 52. odporúčame slová ,,odseku 9“ nahradiť slovami ,,ods. 8". 	O 	A 	nové znenie celého § 50 	
MŠVVaŠ SR 	Čl. I bod 53.  
V Čl. I bod 53. odporúčame slová ,,ods. 10" nahradiť slovami ,,ods. 9". 	O 	A 	nové znenie celého § 50 	
MŠVVaŠ SR 	Čl. I bod 54.  
V Čl. I bod 54. odporúčame slová ,,ods. 11" nahradiť slovami ,,ods.10". 	O 	N 	nové znenie celého § 50 	
MŠVVaŠ SR 	Čl. I bod 56. 
V Čl. I bod 56. odporúčame za slovo ,,prvej“ vložiť slovo ,,vety“. 
Odôvodnenie: Na označenie dvoch rozdielnych subjektov nemožno použiť nesprávne slovné spojenia. 	O 	A 	 	
MŠVVaŠ SR 	Čl. I bod 58.  
V § 56 ods. 2 odporúčame pripojiť druhú vetu: "Ak je výskum financovaný z prostriedkov štátneho rozpočtu, oprávnená osoba je povinná mať zároveň platné osvedčenie o spôsobilosti podľa osobitného predpisu 86c)." 
Poznámka k odkazu 86c) znie: ,,86c) § 26a zákona č. 172/2005 Z. z. o organizácii štátnej podpory výskumu a vývoja a o doplnení zákona č. 575/2001 Z. z. o organizácii činnosti vlády a organizácii ústrednej štátnej správy v znení neskorších predpisov v znení neskorších predpisov.“ 
Odôvodnenie: 
Ide o zosúladenie so zákonom č. 172/2005 Z. z. o organizácii štátnej podpory v oblasti výskumu a vývoja a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neksorších predpisov. 	Z 	N 	vysvetlené na rozporovom konaní, úprava umiestnením odkazu na § 2 ods. 1 zákona č. 172/2005 Z.z. nad slovo výskum 	
MŠVVaŠ SR 	Čl. I bod 58. 
V Čl. I bod 58. odporúčame odkaz na osobitný predpis zosúladiť s poznámkou k tomuto odkazu vo vzťahu k poznámke pod čiarou uvedenej v bode 62. 	O 	A 	 	
MŠVVaŠ SR 	Čl. I bod 60. 
V Čl. I bod 60. odporúčame v § 56 ods. 4 za tretiu vetu vložiť vetu: "Ak sú na výskum poskytnuté finančné prostriedky zo štátneho rozpočtu, je oprávnená osoba povinná poskytovať Ministerstvu, školstva, vedy, výskumu a športu Slovenskej republiky údaje o výskume prostredníctvom informačného systému a prostredníctvom centrálneho informačného portálu podľa osobitného predpisu 86d). 
Poznámka k odkazu 86d) znie: „§ 26 zákona č. 172/2005 Z. z. o organizácii štátnej podpory výskumu a vývoja a o doplnení zákona č. 575/2001 Z. z. o organizácii činnosti vlády a organizácii ústrednej štátnej správy v znení neskorších predpisov v znení neskorších predpisov.“ . 
Zároveň navrhujeme v štvrtej vete navrhovaného odseku doplniť za slová "národnej databázy" čiarku a slová "informačného systému a centrálneho informačného systému podľa štvrtej vety". 
Odôvodnenie: 
Ide o zosúladenie navrhovaných povinností so zákonom č. 172/2005 Z.z. o organizácii štátnej podpory výskumu a vývoja a o doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov. 	O 	N 	úprava sa vzťahuje sa povinnosti oprávnenej osoby podľa tohto zákona  	
MŠVVaŠ SR 	Čl. I bod 62.  
V Čl. I bod 62. v § 58a ods. 2 odporúčame za slovo ,,tretím“ vložiť slová ,,stupňom ochrany“. 
Odôvodnenie: V celom texte treba používať jednotnú a správnu terminológiu. 	O 	A 	§ 58a vypustený 	
MŠVVaŠ SR 	Čl. I bod 62.  
V Čl. I bod 62. v § 58a ods. 3 odporúčame za slovo ,,tretím“ vložiť slová ,,stupňom ochrany“. 
Odôvodnenie: V celom texte treba používať jednotnú a správnu terminológiu. 	O 	A 	§ 58a vypustený 	
MŠVVaŠ SR 	Čl. I bod 63.  
V Čl. I bod 63. v § 61 ods. 3 a 4 odporúčame definície pojmov ,,bežné obhospodarovanie“ a ,,obmedzenie bežného obhospodarovania“ zaviesť v § 2 zákona. 
Odôvodnenie: Uvedené pojmy sa používajú v texte zákona viackrát. 	O 	N 	nová úprava - § 61 obsahuje všoebecnú časť úpravy náhrad za obmedzenie bežného obhospodarovania a preto je definícia systémovo zaradená v tomto ustanovení 	
MŠVVaŠ SR 	Čl. I bod 63.  
V Čl. I bod 63. v § 61 ods. 7 odporúčame preformulovať s dôrazom, že predpokladom zámeny pozemkov je súhlas vlastníka pozemku podľa § 61 ods. 5. 
Odôvodnenie: Používanie pojmov dohody a zámennej zmluvy vyvoláva nejasnosti, keďže ide o dvojstranné právne úkony. 	O 	A 	nová úprava zámeny pozemkov § 61a 	
MŠVVaŠ SR 	Čl. I bod 63.  
V Čl. I bod 63. v § 61 ods. 13 až 15 odkazujú na ods. 8 písm. b), ktoré v navrhovanom odseku 8 neexistuje. 	O 	A 	nová úprava náhrady za obmedzenie bežného obhospodarovania všeobecne a finančnej náhrady - § 61 a § 61e 	
MŠVVaŠ SR 	Čl. I bod 64. 
V Čl. I bod 64 v § 61b ods. 3 odporúčame otázku úpravy zápisu uvedeného vecného bremena do katastra nehnuteľností nechať na úpravu v zákone o katastri nehnuteľností. 
Odôvodnenie: Vychádzame z požiadavky zníženia administratívnej zaťaženosti účastníkov. 	O 	A 	nová úprava - opatrenia nebudú viazané formou vecného bremena  	
MŠVVaŠ SR 	Čl. I bod 86.  
V Čl. I bod 86. v § 71 ods. 4 odporúčame špecifikovať konkrétne prípady použitia technických prostriedkov na zhotovenie fotodokumentácie, videodokumentácie a zvukových záznamov, keďže ide o zásah do vlastníckych práv. 	O 	N 	ide všeobecne o použitie technických prostredkov pre účely výkonu štátneho dozoru čo vyplýva z kontextu ustanovenia  	
MŠVVaŠ SR 	Č l. I bod 86.  
V Č l. I bod 86. v § 71 ods. 5 odporúčame držať odobraté písomnosti z dôvodu vykonávania štátneho dozoru len, ak sú potrebné na ďalšie konanie o priestupku alebo o priestupku o správnom delikte alebo konanie o zhabaní majetku. 	O 	ČA 	nová úprava za účelom zrozumiteľnosti 	
MŠVVaŠ SR 	Č l. I bod 86.  
V Č l. I bod 86. v § 71 ods. 10 odporúčame vypustiť. 
Odôvodnenie: Postavenie a povinnosti policajných orgánov upravuje zákon č. 171/1993 Z.z. o Policajnom zbore v znení neskorších predpisov. 	O 	N 	Ide aj o plnenie úloh policajného zboru podľa § 1 ods. 2 zákona č. 171/1993 Z.z. o policajnom zbore, teda ďalších úloh, ak tak ustanoví osobitný predpis.  	
MŠVVaŠ SR 	Čl. I bod 115. 
V Čl. I bod 115. v § 103 ods. 6 odporúčame špecifikovať, o akú žiadosť ide. 
Odôvodnenie: Pojmy majú mať jasný význam. 	O 	N 	Z odkazu na § 9 ods. 1 písm. m) je zrejmé že ide o žiadosť o vyjadrenie sa smerovanú orgánu ochrany prírody ako dotknutému orgánu v konaní podľa osobitného predpisu.  	
MŠVVaŠ SR 	Poznámka pod čiarou 86a) 
V poznámke pod čiarou 86a) odporúčame vložiť vetu: ,,Zákon č. 575/2001 Z. z. o organizácii činnosti vlády a organizácii ústrednej štátnej správy v znení neskorších predpisov v znení neskorších predpisov.“ 	O 	N 	poznámka pod čiarou odkazuje na právne predpisy týkajúce sa možnosti získania podpory pre výskum  	
MZ SR 	K Čl. I bod 3. návrhu zákona 
V Čl. I bod 3. návrhu zákona odporúčame slová „vlastníkmi (nájomcami, správcami)“ nahradiť slovami „vlastníkmi, nájomcami alebo správcami“. 
Odôvodnenie: Legislatívno- technická pripomienka.  	O 	N 	toto legislatívne riešenie je prevzaté z platnej právnej úpravy 	
MZ SR 	K Čl. I bod 10. návrhu zákona 
V Čl. I bod 10. návrhu zákona odporúčame na konci odseku 5 doplniť bodkočiarku a úvodzovky. 

Odôvodnenie: Legislatívno- technická pripomienka. 
 	O 	A 	 	
MZ SR 	K Čl. I bod 11. návrhu zákona  
V Čl. I bod 11. návrhu zákona odporúčame slová „§ 9 ods.1 písm. b), c), d), f) a j)“ nahradiť slovami „§ 9 ods. 1 písm. b) až d), f) a j)“. 
Odôvodnenie: Legislatívno- technická pripomienka.  	O 	A 	 	
MZ SR 	K Čl. I bod 12. návrhu zákona  

V Čl. I bod 12. návrhu zákona odporúčame slovo „vypúšťa“ nahradiť slovom „vypúšťajú“. 

Odôvodnenie: Legislatívno- technická pripomienka. 
 	O 	A 	 	
MZ SR 	K Čl. I bod 13. návrhu zákona  
V Čl. I bod 13. § 7a ods. 5, § 7b ods. 3 až 5 návrhu zákona odporúčame slová „vlastník (správca, nájomca)“ nahradiť slovami „vlastník, správca alebo nájomca“ v príslušnom tvare. 

Odôvodnenie: Legislatívno- technická pripomienka. 
 	O 	N 	príslušný tvar sa používa aj v platnom zákone 	
MZ SR 	K Čl. I bod 33. návrhu zákona 

V Čl. I bod 33. návrhu zákona uvádzacej vete odporúčame slová „odseky 1 až 6“ nahradiť slovami „odseky 1 a 2“. 

Odôvodnenie: Legislatívno- technická pripomienka. 
 	O 	A 	 	
MZ SR 	K Čl. I bod 37. návrhu zákona 
V Čl. I bod 37. uvádzacej vete návrhu zákona odporúčame slovo „ods.“ nahradiť slovom „odsek“. 
Odôvodnenie: Legislatívno- technická pripomienka.  	O 	A 	 	
MZ SR 	K Čl. I bod 55. návrhu zákona  
V Čl. I bod 55. uvádzacej vete odporúčame slovo „odsek“ nahradiť slovom „ods.“. 

Odôvodnenie: Legislatívno- technická pripomienka. 

 	O 	A 	 	
MZ SR 	K Čl. I bod 58. návrhu zákona  
V Čl. I bod 58. návrhu zákona odporúčame nasledovné označenie poznámky pod čiarou: „86“. 
Odôvodnenie: Legislatívno- technická pripomienka.  	O 	A 	zosúladenie odkazu s poznámkou - má byť poznámka 86b 	
MZ SR 	K Čl. I bod 63. návrhu zákona 

V Čl. I bod 63. § 61 ods. 13 až 15 návrhu zákona odporúčame slová „odseku 8 písm. b)“ nahradiť slovami „odseku 9 písm. b)“. 

Odôvodnenie: Legislatívno- technická pripomienka.  	O 	A 	nová úprava 	
MZ SR 	K Čl. IV návrhu zákona  
Odporúčame nasledovné znenie Čl. IV návrhu zákona: „Tento zákon nadobúda účinnosť 1. januára 2014 okrem Čl. I bod 11., ktorý nadobúda účinnosť 1. júla 2014.“. 

Odôvodnenie: Legislatívno- technická pripomienka.  	O 	A 	nová úprava ustanovena o účinnosti 	
PMÚ SR 	čl. I. bod 62 (§ 58a) 
V predmetnom ustanovení sa navrhuje nová regulácia sprievodcovskej činnosti. Z dôvodovej správy nie je zrejmé, prečo považuje predkladateľ za nevyhnutné, aby sa táto činnosť stala regulovanou spôsobom navrhnutým v § 58a. 

V ust. § 58a sa upravuje sprievodcovská činnosť v chránených oblastiach s tretím až piatym stupňom ochrany. V súčasnosti je možné takúto činnosť vykonávať na základe živnostenského oprávnenia (viazanej živnosti s preukazom odbornej spôsobilosti), avšak podľa navrhovanej právnej úpravy budú túto sprievodcovskú činnosť môcť vykonávať len zamestnanci Štátnej ochrany prírody SR a osoby, ktorým bola na to udelená licencia. Licencie bude udeľovať Štátna ochrana prírody SR na základe všeobecne záväzného právneho predpisu, ktorý vydá Ministerstvo. 

Z dôvodovej správy k tomuto ustanoveniu nevyplýva žiadne odôvodnenie obmedzenia vykonávania sprievodcovskej činnosti na vyznačených turistických alebo náučných chodníkoch na základe živnostenského oprávnenia. Vzhľadom na to, že tieto sú bežne dostupné verejnosti, nie je dôvodné, aby vykonávanie takejto činnosti podliehalo udeľovaniu licencie. 

Dôvodová správa rovnako neobsahuje žiadne odôvodnenie, prečo sprievodcovská činnosť mimo vyznačených turistických chodníkov bude môcť byť vykonávaná len zamestnancami Štátnej ochrany prírody alebo na základe udelenej licencie. Podmienky nadobudnutia predmetnej licencie pritom zatiaľ nie sú známe. V dôvodovej správe nie sú uvedené dôvody, prečo sa navrhuje aby sprievodcovstvo, mimo vyznačených chodníkov, malo podliehať takémuto novému režimu a nie sú uvedené ani žiadne súčasné problémy, ktoré by si vyžadovali zavádzanú reguláciu. 

Vzhľadom na vyššie uvedené, sme toho názoru, že navrhované ustanovenie obmedzuje podnikateľskú činnosť sprievodcov na vyznačených turistických a náučných chodníkoch a bez odôvodnenia obmedzuje sprievodcovskú činnosť mimo týchto chodníkov. Preto odporúčame návrh v tomto smere upraviť. 

Pokiaľ ide o nastavenie podmienok udeľovania licencií v budúcnosti, uvádzame, že tieto by mali byť transparentné, nediskriminačné a založené na objektívnych kritériách, tak aby neznižovali existujúcu úroveň súťaže v oblasti sprievodcovstva. Tieto podmienky by nemali obmedzovať alebo vylučovať súťaž medzi jednotlivými sprievodcami, prípadne neprimeraným spôsobom zvýhodňovať príspevkovú organizáciu Ministerstva - Štátnu ochranu prírody SR. 
 	O 	A 	novelizačný bod 62 vypustený 	
ŠÚ SR 	K bodu 108 
Žiadame v zmysle odôvodnenia upraviť znenie bodu 108, jeden z variantov je: 
„V § 99 ods. 1 písm. a) sa slová „tridsaťnásobku minimálnej mzdy“ nahrádzajú slovami „tridsaťnásobku priemernej mesačnej mzdy zamestnanca v hospodárstve Slovenskej republiky zistenej Štatistickým úradom Slovenskej republiky za rok, ktorý predchádza kalendárny rok o 2 roky (ďalej len „priemerná mesačná mzda“)“ a slová „dvadsaťnásobku minimálnej mzdy“ sa nahrádzajú slovami „dvadsaťnásobku priemernej mesačnej mzdy“.“. 

Odôvodnenie: 
Štatistický úrad Slovenskej republiky zverejňuje priemernú mesačnú mzdu zamestnanca v hospodárstve SR za predchádzajúci kalendárny rok začiatkom marca (spravidla 5.-6.3.). V období od začiatku roka do tohto termínu zverejnenia je dostupná najaktuálnejšia hodnota tohto ukazovateľa v štvrťročnom vyjadrení za 3. štvrťrok v roku, ktorý predchádza kalendárny rok alebo v ročnom vyjadrení za rok, ktorý predchádza kalendárny rok o 2 roky. 

Na uvedenej pripomienke úrad trvá 
 	Z 	A 	 	
ŠÚ SR 	K čl. I bod 2 
Odporúčame v poznámke pod čiarou k odkazu 5 v názve zákona č. 364/2004 Z. z. vypustiť slová „a doplnení“ a za slová „Slovenskej národnej rady“ vložiť slová „č. 372/1990 Zb.“. 

 	O 	A 	 	
ŠÚ SR 	K čl. I bod 11 
Odporúčame slová „písm. b), c), d)“ nahradiť slovami „písm. b) až d)“. 

 	O 	A 	 	
ŠÚ SR 	K čl. I bod 33 
Odporúčame slová „1 až 6“ nahradiť slovami „1 a 2“. 

 	O 	A 	 	
ŠÚ SR 	K čl. I bod 35 
Odporúčame slová „ods. 4“ nahradiť slovami „odsek 4“. Podobne odporúčame upraviť aj bod 37. 

 	O 	A 	 	
ŠÚ SR 	K čl. I bod 55 
Odporúčame slová „odsek 4“ nahradiť slovami „ods. 4“. 

 	O 	A 	nová úprava 	
ŠÚ SR 	K čl. I bod 63 
Odporúčame v § 61 ods. 13 slová „odseku 8 písm. b)“ nahradiť správnym znením. Podobne odporúčame upraviť odseky 14 a 15. 

 	O 	A 	nová úprava 	
ŠÚ SR 	K čl. I bod 63 
Odporúčame v poznámke pod čiarou k odkazu 93g) za slová „Slovenskej republiky“ vložiť slová „č. 238/2010 Z. z.“ a v poznámke pod čiarou k odkazu 93i) uviesť názov zákona č. 523/2004 Z. z. v skrátenej citácii, nakoľko úplná citácia je uvedená v bode 41. 

 	O 	N 	poznámka pod čiarou vypustená 	
ŠÚ SR 	K čl. III 
Odporúčame uviesť text „V § 12 ods. 21 sa nad slovom „predpisu“ odkaz „43a“ nahrádza odkazom „9“.“. 

 	O 	N 	vo vete sa nachádza odkaz dvakrát 	
ŠÚ SR 	K čl. IV 
Odporúčame slová „s výnimkou“ nahradiť slovom „okrem“ a slovom „nadobudne“ nahradiť slovom „nadobúda“. 

 	O 	N 	bod 62 prílohy č. 5 používa iba príkladný výpočet, legislatívna technika v navrhovanom ustanovení je zaužívaná.  	
ÚGKK SR 	k čl. I bod 13 
V navrhovanom § 7a ods. 6 navrhujeme za slovo "druhov" vložiť slovo "živočíchov". 

Odôvodnenie: 
Navrhujeme doplniť slovo "živočíchov" z dôvodu jednoznačnosti textu. Poukazujeme na navrhovaný § 7b ods. 4, v ktorom sa taktiež uvádza, že ide o invazívne druhy rastlín. 	O 	A 	 	
ÚGKK SR 	k čl. I bod 18 a 72 
V novelizačnom bode 18 navrhujeme slovo "uvádzacej" nahradiť slovom "úvodnej". Rovnaká pripomienka platí k novelizačnému bodu 72. 

Odôvodnenie: 
Zosúladenie s prílohou č. 5 Legislatívnych pravidiel vlády SR. 	O 	A 	 	
ÚGKK SR 	k čl. I bod 33 
V novelizačnom bode 33 navrhujeme upraviť uvádzaciu vetu tak, aby znela: 
"V § 35 odseky 1 a 2 znejú:" alebo navrhujeme spojiť novelizačné body 33 až 37 do jedného novelizačného bodu a uvádzaciu vetu uviesť nasledovne: "V § 35 odseky 1 až 6 znejú:". 

Odôvodnenie: 
Uvádzacia veta novelizačného bodu 33 uvádza, že v § 35 odseky 1 až 6 znejú, pričom predmetný novelizačný bod upravuje len odseky 1 a 2. Rovnako poukazujeme aj na to, že novelizačné body 34 až 37 sa týkajú a menia znenie § 35, a preto by bolo vhodné, z dôvodu zjednodušenia, uviesť tieto novelizačné body ako jeden novelizačný bod. 	O 	A 	 	
ÚGKK SR 	k čl. I bod 41 
V novelizačnom bode 41 navrhujeme v poznámke pod čiarou k odkazu 74 slovo "správa" nahradiť slovom "správy". 

Odôvodnenie: 
Gramatická pripomienka. 	O 	A 	 	
ÚGKK SR 	k čl. I bod 43 
V poznámke pod čiarou k odkazu 76a odporúčame nahradiť odkaz na prílohu č. 1 k vyhláške Úradu geodézie, kartografie a katastra Slovenskej republiky č. 461/2009 Z. z., ktorou sa vykonáva zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 162/1995 Z. z. o katastri nehnuteľností a o zápise vlastníckych a iných práv k nehnuteľnostiam (katastrálny zákon) v znení neskorších predpisov odkazom na iné vhodné ustanovenie. 

Odôvodnenie: 
Príloha č. 1 k vyhláške č. 461/2009 Z. z. upravuje len kód druhu pozemku, a nie charakteristiku spôsobu využívania jednotlivých druhov pozemkov poľnohospodárskej pôdy. Vhodnejším sa nám javí odkaz na prílohu č. 8 k vyhláške č. 508/2004 Z. z. 	O 	A 	 	
ÚGKK SR 	k čl. I bod 56 
Uvádzaciu vetu novelizačného bodu 56 navrhujeme upraviť nasledovne: 
"V § 54 odsek 5 znie:". 

Odôvodnenie: 
Z dôvodu prehľadnosti zmeny v § 54 ods. 5 a zjednodušenia znenia novelizačného bodu. 	O 	A 	 	
ÚGKK SR 	k čl. I bod 63 
V navrhovanom § 61 ods. 6 navrhujeme doplniť spôsob, akým sa správnemu orgánu na úseku katastra preukáže splnenie podmienok, za ktorých môže štát vlastníkovi pozemku ponúknuť na zámenu iné vhodné pozemky vo svojom vlastníctve. 

Odôvodnenie: 
Štát môže ponúknuť na zámenu iný vhodný pozemok vo svojom vlastníctve, len ak sú splnené podmienky uvedené v § 61 ods. 6. Príslušný správny orgán na úseku katastra je povinný v konaní o návrhu na vklad skúmať splnenie týchto podmienok. 

Túto pripomienku považujeme za zásadnú. 	Z 	N 	Rozpor odstránený na rozporovom konaní. Nová úprava zámeny - § 61a 	
ÚGKK SR 	k čl. I bod 63 
§ 61 ods. 7 navrhujeme upraviť tak, že znie: 

"(7) Ak vlastník so zámenou pozemku podľa odseku 5 súhlasí, je správca poľnohospodárskych pozemkov a lesných pozemkov vo vlastníctve štátu povinný do jedného roka uzavrieť s vlastníkom pozemku zámennú zmluvu.". 

Rovnako navrhujeme doplniť ustanovenie upravujúce dôsledky prípadného uzavretia zámennej zmluvy po uplynutí jedného roka od súhlasu vlastníka pozemku podľa odseku 5 a spôsob preukázania dodržania tejto lehoty. 

Odôvodnenie: 
Navrhujeme upraviť znenie odseku 7 tak, ako uvádzame vyššie, z dôvodu zjednodušenia textu, a to aj v nadväznosti na znenie odseku 5, ktorý uvádza, že vlastník pozemku musí súhlasiť so zámenou pozemku. 

Taktiež je potrebné upraviť dôsledky nerešpektovania lehoty jedného roka od udelenia súhlasu na uzavretie zámennej zmluvy, nakoľko je správny orgán, ktorý spravuje kataster nehnuteľností, v konaní o návrhu na vklad povinný skúmať, či zmluva neodporuje zákonu alebo či zákon neobchádza. Účastníci konania budú musieť preukázať v konaní o návrhu na vklad príslušnému správnemu orgánu, že zámenná zmluva bola uzatvorená v zákonnej lehote. 

Túto pripomienku považujeme za zásadnú. 	Z 	N 	Rozpor odstránený na rozporovom konaní. Nová úprava nájmu - § 61b 	
ÚGKK SR 	k čl. I bod 64 
V navrhovanom § 61a ods. 2 a § 61b ods. 2 navrhujeme vypustiť druhú vetu. 

Odôvodnenie: 
Navrhujeme zvážiť vypustenie druhej vety z dôvodu jej nadbytočnosti. Štát nemôže uzatvoriť nájomnú zmluvu sám so sebou, aj keby v jeho mene konali rôzne subjekty spravujúce jeho majetok. To isté platí vo vzťahu k zmluve o zabezpečení starostlivosti. 	O 	A 	rozpor odstránený na rozporovom konaní - nová úprava nájomnej zmluvy 	
ÚGKK SR 	k čl. I bod 64 
V navrhovanom § 61a ods. 4 navrhujeme slovo "včítane" nahradiť slovom "vrátane". 

Odôvodnenie: 
Štylistická pripomienka. 	O 	A 	 	
ÚGKK SR 	k čl. I bod 64 
Navrhované znenie § 61b ods. 3 považujeme za zmätočné a nejasné. Z tohto dôvodu požadujeme znenie odseku 3 prepracovať. 

Odôvodnenie: 
Z navrhovaného znenia nie je jednoznačne zrejmé: 

- či ide o vecné bremeno, ktoré vzniká zo zmluvy alebo zo zákona, 
- či vecné bremeno vzniká uzavretím zmluvy; v takom prípade však ide o rozpor s právnou úpravou obsiahnutou v Občianskom zákonníku, nakoľko ten vyžaduje pre vznik vecného bremena na základe zmluvy vklad do katastra nehnuteľností (vecné bremeno teda nevzniká účinnosťou zmluvy, ale až zápisom do katastra nehnuteľností), 
- čo chcel predkladateľ ustanoviť poslednou vetou odseku 3; domnievame sa, že predkladateľ chcel ustanoviť, že vecné bremeno zaťažuje každodobého vlastníka nehnuteľnosti - tento záver však vyplýa aj z prvej vety odseku 3, preto poslednú vetu tohto odseku považujeme za nadbytočnú. 

Zároveň poukazujeme na to, že zápis vecného bremena k časti pozemku je možné v katastri nehnuteľností vykonať len na základe geometrického plánu. 

Na základe uvedeného odporúčame doplniť aj dôvodovú správu k ustanoveniam týkajúcim sa zmluvnej starostlivosti. 

Túto pripomienku považujeme za zásadnú. 	Z 	A 	nová úprava zmluvnej starostlivosti 	
ÚGKK SR 	k čl. I bod 64 
V navrhovanom § 61c ods. 2 navrhujeme doplniť, že k návrhu na vklad bude potrebné priložiť znalecký posudok na cenu pozemku. 

Odôvodnenie: 
Keďže príslušný správny orgán je povinný v konaní o návrhu na vklad skúmať, či zmluva neodporuje zákonu, bude potrebné k návrhu na vklad priložiť aj znalecký posudok o cene pozemku. 

Túto pripomienku považujeme za zásadnú. 	Z 	N 	Rozpor odstránený na rozporovom konaní.  	
ÚGKK SR 	Všeobecne k materiálu 
Zároveň navrhujeme upraviť znenie § 63 ods. 4 zákona č. 543/2002 Z. z. o ochrane prírody a krajiny v znení neskorších predpisov tak, aby z neho bolo jednoznačne zrejmé, že predkupné právo štátu zaniká v prípade neprijatia ponuky v stanovenej lehote len vo vzťahu k vlastníkovi pozemku, ktorý sa rozhodol pozemok predať a že predkupné právo štátu zostáva zachované pre prípady ďalších prevodov. 

Odôvodnenie: 
Z hľadiska výkladu § 63 ods. 1 a 4 predkupné právo v prípade, že si ho štát v lehote 2 mesiacov od predloženia ponuky neuplatní, zaniká ako také a táto povinnosť ponúknuť predmetné nehnuteľnosti neprechádza na predávajúceho v prípade ďalšieho prevodu. Príslušný správny orgán v konaní o povolení vkladu bude vyžadovať preukázanie, že štát si neuplatnil predkupné právo, čo v prípade nečinnosti štátu predĺži vkladové konanie. Otázne je aj to, či má príslušný správny orgán na základe uvedeného pristúpiť k výmazu kódu chránenej nehnuteľnosti alebo zapísať na list vlastníctva iný údaj o tom, že predkupné právo štátu zaniklo, a teda nehnuteľnosť nie je zaťažená týmto predkupným právom. 

Zároveň navrhujeme, aby aj v dôvodovej správe k predmetnému ustanoveniu bolo výslovne uvedené, že povinnosť ponúknuť pozemok štátu prechádza na každého ďalšieho predávajúceho a že kód chránenej nehnuteľnosti uvedený na liste vlastníctva ostáva naďalej zachovaný. 

Túto pripomienku považujeme za zásadnú. 	Z 	A 	nová úprava v § 63 ods. 4  	
NBS 	 
1. K čl. I bod 8 (§4 ods.7) 
Za slovo “vykonal” odporúčame vložiť slová “v primeranej lehote” . 

2. K čl. I bod 11 (§ 6 ods.7) 
Za slovo “opatení” odporúčame vložiť slová “v primeranej miere” . 

3. K čl. I bod 12 (§ 7 ) 
Slovo “vypúšťa” je potrebné nahradiť slovom “vypúšťajú” . 

4. K čl. I bod 33 . 
V uvádzacej vete je potrebné číslo “6” nahradiť číslom “2” . 

5.K čl. I bod 89 
Druhú vetu je potrebné dať do samostatného riadku . 

 	O 	ČA 	k bodu 8 - neakceptované - rozsah zmien úpravy § 4 ods. 6 a 7 je v rozsahu dohody s Ministerstvom dopravy, výstavby a regionálneho rozvoja SR po rozporových konaniach 
k bodu 11 - bod vypustený 
K bodom 12, 33 a 89 -akceptované 	
OAP SVL ÚV SR 	Všeobecne k návrhu: 
1. Vzhľadom na rozsah návrhu zákona odporúčame vypracovať nový zákon o ochrane prírody a krajiny, nakoľko ide o štrnástu novelu zákona so 120 novelizačnými bodmi a zároveň poukazujeme aj na bod 24 prílohy č. 5 k Legislatívnym pravidlám vlády SR. 	O 	N 	cieľom novely zákona je najmä plnenie požiadavky z Plánu legislatívnych úloh vlády Slovenskej republiky na rok 2013 a z Programového vyhlásenia vlády Slovenskej republiky na roky 2012-2016 a vykonanie niektorých úprav v nadväznosti na poznatky z uplatňovania zákona v praxi 	
OAP SVL ÚV SR 	Všeobecne k návrhu: 
2. Návrh zákona obsahuje viacero splnomocňovacích ustanovení. Ak majú vykonávacie predpisy nadobudnúť účinnosť súčasne so zákonom, je potrebné v zmysle čl. 18 ods. 2 písm. g) Legislatívnych pravidiel vlády SR priložiť ich návrhy spolu s návrhom zákona najneskôr na rokovanie Legislatívnej rady vlády SR. 
Domnievame sa, že vypracovanie návrhov vykonávacích predpisov je nevyhnutné aj za účelom posúdenia správnosti transpozície preberaných právne záväzných aktov EÚ. 
 	O 	A 	 	
OAP SVL ÚV SR 	Nad rámec návrhu: 
V celom zákone č. 543/2002 Z. z. žiadame nahradiť slovné spojenie „Európske spoločenstvo“ v príslušnom tvare slovným spojením „Európska únia“ v príslušnom tvare. 	O 	A 	 	
OAP SVL ÚV SR 	K čl. I bod 18 návrhu: 
V ustanovení § 17 ods. 1 uvádzacej vety návrhu sa za slovo „prvky“ vkladajú slová „a prírodné výtvory“. Ani z osobitnej časti dôvodovej správy nie je zrejmé, čo predstavujú „prírodné výtvory“ a aký je účel zmeny tohto doplnenia.  	O 	A 	doplnenie odôvodnenia 	
OAP SVL ÚV SR 	K čl. I bod 20 návrhu: 
V novelizačnom bode dochádza k zmene z obligatórnosti vyhlásenia ochranného pásma na fakultatívnosť, pričom v osobitnej časti dôvodovej správy nie je uvedené žiadne bližšie vysvetlenie a navyše predkladateľ uvádza, že ide len o legislatívne úpravy. Žiadame uviesť odôvodnenie. 	O 	A 	 	
OAP SVL ÚV SR 	K čl. I bod 25 návrhu: 
V zmysle navrhovanej úpravy v novelizačnom bode 25 bude namiesto Krajského úradu životného prostredia vyhlasovať chránený areál alebo prírodnú rezerváciu vláda nariadením. Z osobitnej časti dôvodovej správy nie je zrejmé, prečo táto kompetencia prechádza na vládu. Domnievame sa, že príslušným štátnym orgánom by malo byť Ministerstvo životného prostredia SR. Pokiaľ však predkladateľ na tejto zmene trvá, je potrebné ju odôvodniť. 	O 	A 	doplnenie odôvodnenia  	
OAP SVL ÚV SR 	K čl. I bod 33 návrhu: 
Z úvodnej vety novelizačného bodu 33 vyplýva, že predmetom tohto novelizačného bodu má byť ods. 1 až 6, avšak predkladateľ uvádza znenie iba odsekov 1 a 2. Žiadame opraviť 	O 	A 	 	
OAP SVL ÚV SR 	K čl. I bod 41 návrhu: 
V poznámke pod čiarou k odkazu č. 74) žiadame slovo „správa“ nahradiť slovom „správy“. Zároveň však upozorňujeme na bod 37 prílohy č. 5 k Legislatívnym pravidlám vlády SR, podľa ktorého poznámku pod čiarou nemožno spravidla novelizovať v samostatnom novelizačnom bode.  	O 	A 	 	
OAP SVL ÚV SR 	K čl. I bod 51 návrhu: 
V § 50 ods. 8 návrhu žiadame za slová „povinný vlastníkovi“ vložiť slová „dotknutého pozemku“, aby bolo zrejmé o akého vlastníka ide. 	O 	A 	 	
OAP SVL ÚV SR 	K čl. I bod 56 návrhu: 
Žiadame nahradiť slovo „piatej“ slovom „tretej“, nakoľko sa domnievame, že v tretej vete sa nachádza vnútorný odkaz, ktorý má byť zmenený. 	O 	A 	nové znenie 	
OAP SVL ÚV SR 	K čl. I bod 58 návrhu: 
Žiadame zmeniť odkaz „86“ pre osobitný predpis na „86b“.  	O 	A 	nová úprava v § 56 ods. 1  	
OAP SVL ÚV SR 	K čl. I bod 62 návrhu: 
1. Podľa § 58a ods. 2 druhá veta návrhu môže sprievodcovskú činnosť v chránených územiach s tretím až piatym stupňom ochrany vykonávať len organizácia ochrany prírody prostredníctvom ňou poverených zamestnancov a osoby, ktorým bola udelená licencia na takúto činnosť. Upozorňujeme, že návrh ani zákon č. 543/2002 Z. z. neupravuje žiadne udelenie licencie na uvedenú činnosť a ani podmienky na jej získanie a ďalšie podrobnosti, resp. nie je zrejmé akú licenciu má predkladateľ na mysli. 	O 	N 	novelizačný bod 62 bol vypustený 	
OAP SVL ÚV SR 	K čl. I bod 62 návrhu:  
2. Upozorňujeme na skutočnosť, že odkaz č. 86b) a poznámka pod čiarou k tomuto odkazu je už zavedená v novelizačnom bode 58. Zároveň upozorňujeme, že príloha č. 4 zákona č. 455/1991 Zb. upravuje činnosti nesúvisiace so sprievodcovskou činnosťou. Žiadame opraviť. 	O 	A 	novelizačný bod 62 bol vypustený 	
OAP SVL ÚV SR 	K čl. I bod 63 návrhu: 
1. V § 61 ods. 4 druhej vety návrhu je nevyhnutné špecifikovať, ktorý štátny orgán určí rozsah obmedzenia bežného obhospodarovania, keďže ide o dôležitú skutočnosť v následnom rozhodovaní o výške náhrady za obmedzenie obhospodarovania. 	O 	A 	 	
OAP SVL ÚV SR 	K čl. I bod 63 návrhu: 
2. Podľa § 61 ods. 18 návrhu sa majú podrobnosti o náležitostiach zámeny pozemkov, podmienkach poskytovania náhrady za obmedzenie bežného obhospodarovania a spôsobe výpočtu náhrady a ďalších skutočností upraviť nariadením vlády. Upozorňujeme na skutočnosť, že v zmysle čl. 20 ods. 4 Ústavy SR je nútené obmedzenie vlastníckeho práva (pričom využívanie - obhospodarovanie pozemku je len jedno z čiastkových atribútov vlastníckeho práva) možné iba v nevyhnutnej miere a vo verejnom záujme, a to na základe zákona a za primeranú náhradu. 
Podľa nášho názoru je v návrhu potrebné uviesť právnu úpravu vyžadujúcu preukázanie, že k obmedzeniu bežného obhospodarovania dochádza v nevyhnutnej miere. Zároveň žiadame, aby uvedené nedostatky boli odstránené a právna úprava, ktorá má byť obsahom podzákonných predpisov, bola obsiahnutá v návrhu. 
 	O 	A 	nová úprava v § 61 až 61e 	
OAP SVL ÚV SR 	K čl. I bod 64 návrhu 
1. Podľa § 61a ods. 7 návrhu sa má vydať vykonávací predpis, ktorý upraví podrobnosti o určení podmienok, výške nájmu a ďalších skutočnostiach. Vykonávací predpis pôjde v tomto prípade nad rámec tohto splnomocňovacieho ustanovenia. Samotný zákon musí upraviť aspoň základné podmienky a až potom je možné upraviť ďalšie podrobnosti k týmto podmienkam v podzákonnom predpise. 
Žiadame uvedené ustanovenie v zmysle pripomienky prepracovať. 
 	O 	A 	 	
OAP SVL ÚV SR 	K čl. I bod 64 návrhu 
2. V ustanovení § 61a ods. 3 návrhu sa zavádza odkaz „93i“, pričom odkaz „93i“ je už zavedený v novelizačnom bode 63. Žiadame opraviť. 	O 	A 	nová úprava odkazov 	
OAP SVL ÚV SR 	K čl. I bod 82 návrhu: 
V § 68 písm. h) návrhu je použitý pojem „závažné dôvody“. Nie je zrejmé o aké závažné dôvody ide, čo môže spôsobiť právnu neistotu adresáta normy. Žiadame precizovať právnu úpravu. 	O 	N 	úprava- precizovanie právnej úprávnej úpravy demonštratívnym výpočtom závažných dôvodov 	
OAP SVL ÚV SR 	K čl. I bod 86 návrhu: 
Podľa § 71 ods. 17 návrhu orgán ochrany prírody môže uložiť poriadkovú pokutu do výšky 1500 eur. Upozorňujeme, že ide o dvojitú správnu úvahu, keď popri fakultatívnosti uloženia poriadkovej pokuty nie je zároveň stanovená dolná hranica výšky pokuty. Žiadame odstrániť nedostatok. 	O 	N 	na základe doterajšej praxe považujeme za potrebné ponechat možnosť neudelenie pokuty vzhľadom na povahu a závažnosť porušení za ktoré sa ukladá alebo závažnosť sťaženia výkonu dozoru, kedy na dosiahnutie represívneho účinku postačí napr. upozornenie bez sankcie.  	
OAP SVL ÚV SR 	K čl. I bod 99 návrhu: 
Žiadame nahradiť označenie ustanovenia „§ 90“ označením ustanovenia „§92“, keďže ustanovenie §90 neobsahuje ods. 1 písm. t). 	O 	A 	 	
OAP SVL ÚV SR 	K čl. I bod 120 návrhu: 
V súlade s bodom 11 prílohy č. 3 k Legislatívnym pravidlám vlády SR žiadame prepracovať transpozičnú prílohu (pri publikačnom zdroji tam, kde sa uvádza mimoriadne vydanie Ú. v. EÚ, ponechať len mimoriadne vydanie). 	O 	A 	 	
OAP SVL ÚV SR 	K čl. IV 
Zákon má podľa novelizačného čl. IV nadobudnúť účinnosť 1. januára 2014 s výnimkou čl. I bodu 11, ktorý má nadobudnúť účinnosť 1. júla 2014. Z osobitnej časti dôvodovej správy nie je zrejmé, prečo len tento novelizačný bod má nadobudnúť neskoršiu účinnosť, pričom právna úprava obsiahnutá v tomto novelizačnom bode nadväzuje na inú právnu úpravu (novelizačný bod 9). Žiadame uviesť odôvodnenie. 	O 	A 	úprava 	
OAP SVL ÚV SR 	K transpozícii čl. 2 smernice 2009/147/ES: 
Čl. 2 smernice 2009/147/ES je podľa tabuľky zhody k tejto smernici transponovaný v ustanoveniach § 4 a 26 zákona č. 543/2002 Z. z.. Domnievame sa, že opatrenia v predmetných ustanoveniach nie sú dostatočné vzhľadom na dosiahnutie účelu a cieľa smernice 2009/147/ES. 	O 	A 	 	
OAP SVL ÚV SR 	K transpozícii čl. 9 smernice 2009/147/ES: 
1. Čl. 9 ods. 1 smernice 2009/147/ES je transponovaný v ustanovení § 40 ods. 2 návrhu a § 40 ods. 3 zákona. Ustanovenie § 40 ods. 2 návrhu umožňuje povoliť výnimku v odôvodnených prípadoch a za splnenia tam uvedených podmienok. 
Čl. 9 ods. 1 smernice 2009/147/ES však určuje dôvody, kedy možno udeliť výnimku taxatívne. Preto je potrebné upraviť text ustanovenia § 40 ods. 2 návrhu tak, aby výnimku bolo možno povoliť len z dôvodov uvedených v § 40 ods. 3 zákona a nie v akomkoľvek odôvodnenom prípade. 
 	O 	A 	Požiadavka akceptovaná - vypúšťajú sa slová "v odôvodnených prípadoch".  	
OAP SVL ÚV SR 	K transpozícii čl. 9 smernice 2009/147/ES: 
2. Za účelom dosiahnutia úplnej transpozície čl. 9 ods. 1 a 2 smernice 2009/147/ES, žiadame, aby obsahom rozhodnutia podľa § 40 ods. 4 zákona bolo aj preukázanie, že neexistuje iná alternatíva v zmysle ustanovenia § 40 ods. 2 návrhu.  	O 	N 	preskúmanie alternatívy je jednou z podmienok pre povolenie výnimky a splnenie tejto podmienky sa uvádza v odôvodnení rozhodnutia (§ 47 ods. 3 správneho poriadku) 	
OAP SVL ÚV SR 	K transpozícii čl. 9 smernice 2009/147/ES: 
3. Podľa čl. 9 ods. 3 smernice 2009/147/ES „členské štáty zašlú každoročne Komisii správu o vykonávaní tohto článku“. Predmetný článok je transponovaný v ustanovení § 65 ods. 1 písm. o) zákona. Avšak v tomto ustanovení zákona absentuje úprava frekvencie zasielania správ. 
Žiadame zabezpečiť náležitú transpozíciu. Obdobnú pripomienku uplatňujeme v čl. 12 smernice 2009/147/ES. 
 	O 	A 	 	
OAP SVL ÚV SR 	K tabuľke zhody k smernici 2009/147/ES: 
1. V tabuľke zhody žiadame uviesť k čl. 7 ods. 4 smernice 2009/147/ES transponujúce ustanovenie, ktoré zabezpečí transpozíciu požiadaviek vyplývajúce z prvej vety čl. 7 ods. 4 smernice 2009/147/ES (zohľadnenie zásady rozumného využívania a ekologicky vyvážanej regulácie a zabezpečenie, že činnosť je zlučiteľná, čo sa týka populácie týchto druhov, predovšetkým sťahovavých vtákov, s opatreniami vyplývajúcimi z čl. 2). 	O 	A 	 	
OAP SVL ÚV SR 	K tabuľke zhody k smernici 2009/147/ES: 
2. Žiadame vypracovať tabuľku zhody aj pre prílohy smernice 2009/147/ES za účelom preukázania náležitej transpozície. 	O 	A 	 	
OAP SVL ÚV SR 	K tabuľke zhody k smernici 2009/147/ES: 
3. K čl. 6 ods. 1 smernice 2009/147/ES žiadame v tabuľke zhody (stĺpec č. 6) uviesť ustanovenie návrhu, ktoré preukáže, že chránený živočích (§ 35 ods. 1 návrhu) je jedincom (§ 2 písm. k) zákona za účelom preukázania správnej transpozície.  	O 	A 	Doplnený § 33 ods. 1.  	
OAP SVL ÚV SR 	K transpozícii čl. 1 písm. h) smernice 92/43/EHS: 
V čl. 1 písm. h) smernice 92/43/EHS sú zadefinované prioritné druhy. Tieto typy prioritných druhov sú v prílohe II smernice 92/43/EHS označené hviezdičkou „*“. 
Čl. 1 písm. h) smernice 92/43/EHS je transponovaný do prílohy č. 4 vyhlášky č. 24/2003 Z. z., avšak nenachádzajú sa v nej všetky prioritné druhy tak, ako ich uvádza príloha II smernice 92/43/EHS. 
Žiadame zabezpečiť náležitú transpozíciu predmetného článku a jej preukázanie v tabuľke zhody. 
 	O 	A 	Pripomienka bude riešená v rámci novely vyhlášky.  	
OAP SVL ÚV SR 	K doložke zlučiteľnosti: 
V bode 3 písm. a) časť sekundárne právo žiadame doplniť nariadenie (ES) č. 1698/2005 a uviesť publikačné zdroje pre uvedené právne záväzné akty EÚ v súlade s bodom 5 a 6 prílohy č. 3 k Legislatívnymi pravidlami vlády SR. 
 	O 	ČA 	Nariadenie Rady (ES) č. 1698/2005 z 20. septembra 2005 o podpore rozvoja vidieka prostredníctvom Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka (EPFRV) sa neimplementuje.  	
NKÚ SR 	K bodu 37 
Navrhujeme vypustiť skratku „ods.“ a nahradiť ju slovom „odsek“. Legislatívno-technická pripomienka. 	O 	A 	 	
NKÚ SR 	K bodu 35 
Navrhujeme vypustiť skratku „ods.“ a nahradiť ju slovom „odsek“. Legislatívno-technická pripomienka. 	O 	A 	 	
GP SR 	1. Všeobecne 
V celom texte zákona sa uvádza „krajský úrad životného prostredia“, ktorý bol zrušený zákonom č. 345/2012 Z. z. o niektorých opatreniach v miestnej štátnej správe a o zmene a doplnení niektorých zákonov. Napriek úprave v § 3 ods. 10 zákona č. 345/2012 Z. z., v záujme lepšej zrozumiteľnosti a prehľadnosti právnej úpravy navrhujeme prepracovať príslušné ustanovenia novelizovaného zákona tak, aby „krajský úrad životného prostredia“ bol zo zákona vypustený, resp. príslušné časti prepracovať (napr. § 67). 	O 	A 	 	
GP SR 	2. K Čl. I bod 12, k poznámke pod čiarou 
Slovo „vypúšťa“ nahradiť slovom „vypúšťajú“. 	O 	A 	 	
GP SR 	3. K Čl. I bod 10 
Na konci navrhovaného znenia § 6 ods. 5 doplniť „úvodzovky a bodku“. 	O 	A 	 	
GP SR 	4. K Čl. I bod 33 
V uvádzacej vete slová „odseky 1 až 6“ nahradiť slovami „odseky 1 a 2“. 	O 	A 	 	
GP SR 	5. K Čl. I bod 41 
V poznámke pod čiarou k odkazu 74 slovo „správa“ nahradiť slovom „správy“. 	O 	A 	 	
GP SR 	6. K Čl. I bod 45, § 47 ods. 4 písm. c) 
Slová „alebo značnej“ nahradiť slovami „alebo pri hrozbe vzniku značnej“. 
Navrhovaný text je štylisticky nesprávny („pri bezprostrednom ohrození ... alebo značnej škody na majetku“). 
 	O 	ČA 	úprava "pri bezprostrednej hrozbe vzniku značnej škody" 	
GP SR 	7. K Čl. I bod 63, § 61 ods. 13 
Odstrániť slová „písm. b)“, nakoľko odsek 8, na ktorý sa v odseku 13 odkazuje písmeno b) neobsahuje. 	O 	A 	nová úprava 	
GP SR 	8. K Čl. I bod 76, § 65a ods. 2 písm. c) 
Slovo „živočíchov“ nahradiť slovom „živočíchoch“. 	O 	A 	 	
GP SR 	9. K Čl. I bod 82, § 68 písm. h) 
Navrhujeme taxatívnym spôsobom upraviť všetky alternatívy vyhradenia si pôsobnosti obcou. Súčasná i navrhovaná právna úprava ponecháva vyhradenie si pôsobnosti na fakultatívnu úvahu s demonštratívnym uvedením miesta vykonávania činnosti. Takýto stav spôsobuje aplikačné ťažkosti, preto je v záujme právnej istoty upraviť vyhradenie pôsobnosti v celom rozsahu taxatívnym spôsobom. 	O 	A 	alternatívy vyhradenia si pôsobnosti upravené po zohľadnení pripomienok Združenia miest a obcí Slovenska 	
GP SR 	10. K Čl. I bod 4, § 2 ods. 2 - nad rámec navrhovaného zákona 
Navrhujeme doplniť do zákona ďalšie písmeno s obsahom definície pojmu „verejná zeleň“. 
Požiadavka na takéto doplnenie vyplýva z problémov pri aplikácii ust. § 47 ods. 5 a § 69 ods. 2 zákona, v praxi najmä obce rozdielne pristupujú k posudzovaniu dreviny ako súčasti verejnej zelene. 
Absencia navrhovanej zákonnej definície prináša rôzne výklady pojmu verejná zeleň. Následkom extenzívneho výkladu orgánmi územnej samosprávy vzniká neprimeraná snaha obcí zasahovať formou všeobecne záväzných nariadení aj do riešenia otázok, ktoré sú výlučným právom vlastníka pozemku, ako sú napríklad druhová skladba drevín, výzor drevín (stanovením výšky a rozpätia konárov a pod.), nachádzajúcich sa na pozemkoch vo vlastníctve fyzických, právnických osôb. Ak zákonodarca zadefinuje pojem verejná zeleň, budú orgány územnej samosprávy jednoduchšie určovať rozsah ingerencie vo všeobecne záväzných nariadeniach. 
 	O 	N 	Pojem verejná zeleň používajú rôzne právne predpisy (napr. 233/2002 Z.z., 8/2009 Z.z.) aj v nadväznosti na zákon č. 369/1990 Zb. a preto nie je žiadúce jeho definovanie v zákone o ochrane prírody a krajiny.  	
GP SR 	11. K Čl. I, § 4 ods. 3 - nad rámec navrhovaného zákona 
Odporúčame zvážiť v § 4 ods. 3 na konci prvej vety doplniť slová „vrátane poľovnej zveri a rýb“. 
Touto úpravou bude jednoznačne vyjadrené, že v prípadoch odchytávania alebo usmrcovania poľovnej zveri alebo rýb, ktorých závažnosť je nepatrná (§ 10 ods. 2 Trestného zákona), ak skutok nebude posúdený ako trestný čin, páchateľa, ktorý nie je poľovníkom, resp. rybárom, bude možné postihnúť za priestupok podľa § 92 ods. 1 písm. u) zákona č. 543/2002 Z. z. o ochrane prírody a krajiny v znení neskorších predpisov. 
V tej súvislosti poukazujeme na to, že priestupok podľa § 76 ods. 1 písm. c) zákona o poľovníctve č. 274/2009 Z. z. o poľovníctve a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov spočívajúci v porušení zákazu podľa ust. § 24 ods. 3 písm. f) je obmedzený na jeho spáchanie v poľovnom revíri. Zákon č. 139/2002 o rybárstve v znení neskorších predpisov obdobný priestupok ani neupravuje. 
 	O 	N 	definícia voľne žijúceho živočícha podĺa zákona o ochane prírody a krajiny (§ 2 ods. 1 písm. j)) zahŕňa aj poľovnú zver a ryby a z toho vyplýva že § 4 ods. 3 sa vzťahuje aj na poľovnú zver a ryby 	
GP SR 	12. K Čl. I, § 89 ods. 1 - nad rámec navrhovaného zákona 
Navrhujeme doplniť lehotu (objektívnu i subjektívnu), v ktorej je orgán ochrany prírody oprávnený ním vydané rozhodnutie z vlastného podnetu alebo na návrh účastníka konania zrušiť alebo zmeniť. 
Jestvujúca úprava nie je v súlade s princípmi právnej istoty a predvídateľnosťou postupu orgánu ochrany prírody. 
 	O 	N 	pripomienka je nad rámec novely  	
GP SR 	13. K Čl. I, § 92 ods. 1 - nad rámec navrhovaného zákona 
V súvislosti s konaniami o priestupkoch podľa § 92 ods. 1 zák. č. 543/2002 Z. z. o ochrane prírody a krajiny považujeme za potrebné poukázať na to, že pri nepovolenom výrube drevín je potrebné zisťovať spoločenskú hodnotu vyrúbaných drevín, ktorá je vo väčšine prípadov neporovnateľne vyššia ako hodnota materiálna. 
V takýchto prípadoch odborné vyjadrenie ohľadne spôsobenej škody, ktorá sa odvíja od spoločenskej hodnoty vyrúbaných drevín, vypracováva určená ochranárska organizácia. Poškodeným je v tomto prípade štát, za ktorý nárok na náhradu škody uplatňuje obvodný úrad životného prostredia, ktorý je zároveň priestupkovým orgánom. 
V týchto prípadoch dochádza ku kolízii záujmov (štátny orgán má zároveň postavenie poškodeného) a takýto stav nemožno hodnotiť ako prijateľný. 
 	O 	N 	V paltnom zákone a ani v narhovanom znení nie je ustanovená kompetencia organizácie ochrany prírody vydávať odborné vyjadrenie ohľadne spoločenskej hodnoty vyrúbaných drevín nie je daný dôvod na úpravu zákona. Aj keď sa v praxi využíva odborné vyjadrenie orgánu ochrany prírody, spoločenskú hodnota sa môže vyčísliť aj znaleckým posudkom.  	
GP SR 	14. K Čl. I, § 95 ods. 1 - nad rámec navrhovaného zákona 
Odporúčame doplniť úpravu umožňujúcu použitie spoločenskej hodnoty drevín aj na vyčíslenie spoločenskej hodnoty lesných porastov rastúcich nielen v územiach so štvrtým alebo piatym stupňom ochrany a chránených stromov, ale i v územiach s nižšími stupňami ochrany. 
Odporúčanie na zmenu vyplýva z poznatkov o nízkom počte postihov za trestný čin porušovania ochrany stromov a krov podľa § 306 Trestného zákona. Treba uviesť, že jeho aplikácia je so zreteľom na znenie skutkovej podstaty skôr výnimočná (v tejto spojitosti nemožno opomenúť i korešpondujúce stanovisko generálneho prokurátora Slovenskej republiky z 11. októbra 2010 por. č. 1/2010 podľa § 10 ods. 2 zák. č. 153/2001 Z. z. o prokuratúre k spôsobu určovania škody pri trestnom čine porušovania ochrany stromov a krov podľa § 306 ods. 1 Trestného zákona). 
Toto ustanovenie sa stalo v poslednej dobe takmer obsolentnou právnou normou napriek tomu, že urbárske a pasienkové spoločenstvá, ako aj súkromní vlastníci lesov, denne doslova odolávajú (najmä v jesenných a zimných mesiacoch) náporu sociálne neprispôsobivých občanov nelegálne vyrubujúcich dreviny na lesných pozemkoch. V uvedenom smere vyznieva ochrana vlastníckeho práva občanov zo strany štátu ako zjavne neúčinná, pričom konanie páchateľov, ktorí rúbu dreviny na lesných pozemkoch (ktorým má poskytovať ochranu práve ustanovenie § 306 Trestného zákona) je právne posudzované ako trestný čin krádeže podľa § 212 ods. 2 písm. d) Trestného zákona. 
Náhrada škody spočíva vo väčšine prípadov v ponechaní dreva na lesnom pozemku, pričom škoda na drevnej hmote, ktorá vznikne vlastníkovi výrubom dospelého stromu, vyrúbaného v rozpore s lesným hospodárskym plánom sa ani neuplatňuje. Uvedený stav a neprimerane mierne trestné sadzby za označenú trestnú činnosť zjavne neodrádzajú páchateľov, najčastejšie sa spolčujúcich v osadách, od páchania uvedeného trestného činu. Nezriedka sa na páchaní takejto trestnej činnosti podieľajú maloleté, trestne nezodpovedné osoby. 
Postihovanie páchateľov za trestný čin porušovania ochrany stromov a krov podľa § 306 Trestného zákona, pokiaľ ide o vyčíslenie spoločenskej hodnoty drevín, sa v konečnom dôsledku odvíja od znenia ust. § 95 ods. 1 veta druhá zákona č. 543/2002 Z. z. o ochrane prírody a krajiny, podľa ktorej spoločenská hodnota drevín sa používa aj na vyčíslenie spoločenskej hodnoty lesných porastov rastúcich v územiach so štvrtým alebo piatym stupňom ochrany a chránených stromov. 
 	O 	A 	úprava § 95 ods. 1 - spoločenská hodnota drevín sa bude používať aj na vyčíslenie spoločenskej hodnoty lesných porastov rastúcich na území s tretím stupňom ochrany.  	
GP SR 	15. K Čl. I, § 99 ods. 1 - nad rámec navrhovaného zákona 
Pokiaľ ide o nepovolený výrub drevín mimo lesa, v režime zák. č. 543/2002 Z. z. o ochrane prírody a krajiny a na cudzom pozemku, je potrebné okrem spoločenskej hodnoty dreviny určovať aj jej materiálnu hodnotu. Pokiaľ ide o uplatňovaný nárok na náhradu škody na jednej strane ako spoločenskej hodnoty drevín a na strane druhej ako materiálnej hodnoty u tých istých drevín, možno konštatovať výrazný nepomer týchto hodnôt. 
Paradoxne náhrada škody je z hľadiska páchateľa priestupku, či trestného činu a tiež často verejnosťou vnímaná ako určitá sankcia. V povedomí spoločnosti vytvára efekt kriminalizácie a nedosahuje sa ňou sledovaný cieľ ochrany a tvorby životného prostredia. 
Odporúčame preto zákon v ust. § 99 doplniť aj o iné vhodné formy náhrady spôsobenej ujmy okrem peňažnej náhrady škody, a to napríklad formou náhradnej výsadby alebo odpracovaním určitého času pri skrášlení miestneho okolia, odstránením nelegálnej skládky odpadu alebo jej časti atď. 
 	O 	N 	§ 99 ods. 1 nesúvisí s náhradou za nepovolený výrub dreviny, ide o § 48 ods. 1, ktorý ministerstvo nenovelizuje, lebo použite finačnej náhrady je viazané na úhradu nákladov spojených so starostilvosťou o dreviny rastúce na území obce, a teda priamo sleduje nápravu spoločenského záujmu na ochrane drevín.  	
KOZ SR 	Stanovisko k návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 543/2002 Z. z. o ochrane prírody a krajiny v znení neskorších predpisov a ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákony. 
KOZ SR k predmetnému návrhu zákona nemá zásadné pripomienky. 

 	O 	A 	 	
RUZ 	Postoj RÚZ k predkladanému materiálu 
Predmetom návrhu je najmä zmena v spôsobe riešenia náhrady za obmedzenie bežného obhospodarovania. Náhrada za obmedzenie bežného obhospodarovania v súčasnosti nerieši spektrum vznikajúcich obmedzení a zložité je i plánovanie finančných prostriedkov štátu v tejto oblasti. Predložený návrh podľa názoru RÚZ túto deklarovanú ambíciu celkom nenapĺňa a obsahuje aj niektoré ďalšie ustanovenia, ktoré komplikujú podnikanie v oblasti cestovného ruchu. RÚZ preto predkladá k návrhu zákona nasledovné pripomienky. 	O 	N 	Rozpor odstránený na rozporovom konaní. 

RUZ 	1. Zásadná všeobecná pripomienka k návrhu novely zákona ako celku 
Predkladaná novela zákona č.543/2002 Z.z. o ochrane prírody a krajiny ( ďalej len „ zákon č. 543/2002 Z.z.“) je od nadobudnutia účinnosti zákona ( 1.1.2003), to je za obdobie 10,5 roka trinástou novelou . Trinásta novela zákona obsahuje 120 novelizačných bodov, čo je viac ako paragrafov uvedeného zákona. Časté novely vrátane predkladanej spôsobili, že zákon č. 543/2002 Z.z. je pre občana neprehľadný. V predkladaných 120 novelizačných bodoch je 10 ustanovení, ktoré zmocňujú MŽP SR na vydanie všeobecne záväzného právneho predpisu, ktorý ustanoví podrobnosti k novelizovaným ustanoveniam zákona a 1 ustanovenie, ktoré zmocňuje vládu na vydanie nariadenia vlády o náležitostiach zámeny pozemkov, podmienkach poskytovania náhrady za obmedzenie bežného obhospodarovania a spôsobe výpočtu náhrady, vedení evidencie nárokov na náhradu a vedení registra o priznaných nárokoch na náhradu. Vykonávacie právne predpisy neboli súčasťou materiálu predloženého na medzirezortné pripomienkové konania. Absenciu čo i len téz vykonávacích právnych predpisov považujeme za zásadný nedostatok predkladaného materiálu. Najvážnejšie novelizačné body, ku ktorým si dovoľujeme zaslať pripomienky sú práve body, ktoré s najväčšou pravdepodobnosťou vykonávacie právne predpisy bližšie vysvetlia. Je pravdepodobné, že ak by súčasťou predkladaného materiálu boli aj vykonávacie právne predpisy, pripomienky k jednotlivým ustanoveniam zákona by boli odlišné, prípadne by sme ich vôbec nemuseli uplatniť. Žiadame preto o umožnenie opätovne pripomienkovať novelu zákona spolu s vykonávacími právnymi predpismi, ešte pred jej predložením na rokovanie vlády SR 	Z 	N 	Rozpor odstránený na rozporovom konaní. 

RUZ 	2. Zásadná pripomienka k čl. I., novelizačné body číslo 9, 10 a11 
RÚZ navrhuje uvedený novelizačný bod vypustiť 

Odôvodnenie: 
Uvedenými ustanoveniami sa do zákona č.543/2002 Z.z. vracia povinnosť uskutočňovania kompenzačných opatrení v súvislosti so zásahom do biotopov európskeho alebo národného významu s tým rozdielom, že pojem kompenzačné opatrenia bol „nahradený“ pojmom primerané opatrenia na zmiernenie nepriaznivých účinkov činnosti na biotopy európskeho významu a biotopy národného významu alebo vykonanie primeraných opatrení na náhradu za poškodené alebo zničené biotopy európskeho významu alebo biotopov národného významu a to na náklady žiadateľa, teda investora činnosti, pri ktorej dôjde k poškodeniu alebo zničeniu uvedených biotopov. Súhlas na zásah do biotopov európskeho a národného významu bude potrebný vtedy, ak orgán ochrany prírody upozorní nevedno kedy a koho, že činnosťou môže dôjsť k poškodeniu alebo zničeniu uvedených biotopov. Uvedená povinnosť sa spája iba s konaniam podľa § 9 ods. 1 písm. b,) c), d), f) a j) zákona č. 543/2002 Z.z. . 
Vzhľadom k tomu, že naši členovia sú zároveň aj investormi napr. výstavby nových rekreačných objektov a zariadení cestovného ruchu, plnenie uvedenej povinnosti bude pre nich znamenať zvýšenie finančného zaťaženia v súvislosti s realizáciou uvedených opatrení. Upozorňujeme na skutočnosť, že obdobné ustanovenie bolo zo zákona č.543/2002 Z.z. vypustené zákonom č. 117/2010 Z. z., ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 543/2002 Z.z. o ochrane prírody a krajiny v znení neskorších predpisov a o zmene a doplnení zákona č. 24/2006 Z. z. o posudzovaní vplyvov na životné prostredie a o zmene a doplnení niektorých 
zákonov v znení neskorších predpisov, ktorý nadobudol účinnosť 1.5.2010 najmä z dôvodu, že išlo (opäť pôjde) o povinnosti nad rámec smernice Rady 92/43/EHS z 21.5.1992 o ochrane prirodzených biotopov a voľne žijúcich živočíchov a rastlín, zvyšovanie finančnej náročnosti investícii v cestovnom ruchu, ale aj rozsiahlejších investícii (-napr. diaľnic) a nepriamo aj o znerovnoprávňovanie podnikateľského prostredie, keďže uvedená povinnosť je špecifická len pre Slovenskú republiku. K uvedenému záveru nás vedie skúsenosť s uplatňovaním obdobného ustanovenia v minulosti ako aj neistota vyplývajúca zo skutočnosti, že v návrhu novely zákona sa uvedené zmierňujúce a náhradné opatrenia bližšie nešpecifikujú. Podrobnosti o uložení opatrení na náhradu za poškodené alebo zničené biotopy európskeho významu a národného významu ustanoví až všeobecne záväzný právny predpis, ktorý k návrhu novely zákona nebol priložený. 
Obavu máme aj zo skutočnosti, že podľa návrhu § 6 ods.7 novely zákona ak uloženie náhradných opatrení nebude možné alebo účelné v tom istom biotope, zaviaže nás orgán ochrany prírody k vykonaniu náhradných opatrení v inom vhodnom biotope podľa projektu vypracovaného organizáciou ochrany prírody. Z uvedeného ustanovenia nie je jasné, či iný vhodný biotop bude v bezprostrednom okolí uskutočňovanej činnosti alebo v inom kat. území prípadne v inom okrese alebo až kraji. Projekt spracovaný organizáciou ochrany prírody bude na akých pozemkoch (-štátnych?), pôjde o činnosti, ktoré si nebudú vyžadovať povolenie iných orgánov štátnej správy alebo súhlasy vlastníkov alebo správcov pozemkov? Ak áno, kto bude uvedené povolenia zabezpečovať?. 
 	Z 	ČA 	Rozpor odstránený na rozporovom konaní. Nová úprava rozsahu novelizácie § 6. 

RUZ 	3. Zásadná pripomienka k čl. I. ,novelizačný bod číslo 13 v časti §7b 
Navrhujeme posunúť účinnosť ustanovenia § 7b minimálne jeden rok v porovnaní s navrhovanou účinnosťou novely zákona s tým, že ku dňu účinnosti zákona nadobudne účinnosť aj všeobecne záväzný právny predpis, ktorý ustanoví zoznam inváznych druhov rastlín a spôsoby ich odstraňovania. 

Taktiež navrhujeme: 
do § 60 ods. 1 zákona 543/2002 Z.z. doplniť písmeno c) ktoré znie: 

„ c) odstraňovanie nepôvodných alebo inváznych druhov“ 

do § 60 ods. 31 zákona 543/2002 Z.z. doplniť písmeno f) ktoré znie: 

„ f) s výskytom nepôvodných alebo inváznych druhov“. 

Odôvodnenie: 
V § 7b ods. 3 novely zákona sa ukladá vlastníkov (správcovi, nájomcovi) pozemku povinnosť odstraňovať invázne druhy rastlín, ktorých zoznam a spôsob odstraňovania ešte len vydá ministerstvo všeobecne záväzným právnym predpisom. Uvedený zoznam inváznych druhov rastlín a spôsob ich odstraňovania by podľa nášho názoru mal byť zverejnený už v čase predkladanie novely zákona, kdeže nie je vylúčené že bude znamenať ďalšiu finančnú záťaž pre vlastníkov (správcov, nájomcov) pozemkov, na ktorých sa invázne druhy vyskytujú a výskyt ktorých nemuseli vlastníci (správcovia, nájomcovia) pozemkov spôsobiť. Tým, že návrh novely zákona neobsahuje aj návrh vykonávacích predpisov nie je jasné, či pôjde len o už uvedené invázne druhy vo vyhláške MŽP SR č.24/2006 Z. z. alebo aj o nové druhy. V prípade, že pôjde aj o nové druhy mali by existovať prechodné ustanovenia v ktorých by mali vlastníci (správcovia, nájomcovia) pozemkov dostatočný časový priestor na splnenie uvedeného ustanovenia ak sa na ich pozemkoch už dnes invázne rastliny (uvedené v zatiaľ nevydanom vykonávacom predpise) vyskytujú. Zároveň, keďže ide o povinnosť ktorú štát ukladá vlastníkom (správcom, nájomcom) mala by existovať možnosť získať finančné prostriedky od štátu na odstránenie tých inváznych druhov, ktoré sa ku dňu účinnosti novely zákona nachádzajú na ich pozemkoch a nezaviedli (nevysadili) ich vlastníci (správcovia nájomcovia). 
 	Z 	N 	Rozpor odstránený na rozporovom konaní. 

RUZ 	4. Zásadná pripomienka k čl. I., novelizačný bod číslo 47 
V § 50 sa v už v súčasnom znení zákona ukladá povinnosť oboznamovať vlastníka (správcu, nájomcu) pozemkov so zámerom vyhlásenia chráneného územia. Dovoľujeme si upozorniť, že vyhlásením chráneného územia sa môže obmedziť využívanie nielen pozemku ale aj inej nehnuteľnosti. Napr. horský hotel umiestnený v území kde je dnes možný pohyb motorovým vozidlom, sa po vyhlásení ochrany dostane do územia, kde bude vstup motorovým vozidlom zakázaný. Uvedenou skutočnosťou sa zúži okruh možných návštevníkov hotela, prípadne sa ich príchod do hotela skomplikuje a vlastník nehnuteľnosti (hotela) sa o uvedenej skutočnosti dozvie „ až keď jeho hostia dostanú pokutu za to, že vošli motorovým vozidlom do územia“, kde to pred vyhlásením ochrany bolo dovolené. Dovoľujeme si upozorniť, že väčšina rekreačných zariadení lanoviek, lyžiarskych tratí je umiestnená na pozemkoch na základe nájomného vzťahu. Ak orgán ochrany prírody oznamuje zámer vyhlásiť chránené územie ak sa o ňom aj vlastník rekreačného zariadenia dozvie, nemá možnosť uvedený proces pripomienkovať, lebo nie je vlastníkom pozemku na ktorom je jeho majetok umiestnený. Žiadame aby sa v celom texte zákona upravilo používanie pojmu „vlastník (správca, nájomca) pozemku“ na „vlastník (správca, nájomca) nehnuteľnosti“ 	Z 	N 	Rozpor odstránený na rozporovom konaní. 

RUZ 	5. Zásadná pripomienka k čl. I., novelizačný bod 51 – v časti §50 odsek 8 v nadväznosti na ďalšie novelizačné body 
RÚZ navrhuje v uvedenom novelizačnom bode formulovať odsek 8 nasledovne: 

„(8) Ak vyhlásením ochrany dôjde k obmedzeniu bežného obhospodarovania alebo ak je to v záujme ochrany prírody a krajiny, správca majetku štátu podľa osobitných predpisov 93d,93e, ponúkne vlastníkovi dotknutého pozemku uzavretie zámennej zmluvy. Ak uzavretie zámennej zmluvy nebude možné organizácia ochrany prírody vlastníkovi dotknutého pozemku v chránených územiach ponúkne uzavretie nájomnej zmluvy (§61a), zmluvy o zabezpečení starostlivosti (§61b), alebo kúpnej zmluvy (§ 61 c). Ak uzavretie nájomnej zmluvy, zmluvy o zabezpečení starostlivosti alebo kúpnej zmluvy nebude možné patrí vlastníkovi pozemku náhrada za obmedzenie bežného obhospodarovania (§ 61 )“ 

Odôvodnenie: 
Uvedenými novelizačnými bodmi sa má napraviť „ dlhoročná krivda“ páchaná na vlastníkoch pozemkov najmä v chránených územiach vyhlásených pred rokom 1989, ale bohužiaľ aj po roku 1989, keďže podľa platnej právnej úpravy je povinnosťou orgánu ochrany prírody a krajiny vlastníka (správcu, nájomcu) pozemkov so zámerom vyhlásiť na ich pozemkoch chránené územie len oboznámiť a ich pripomienky prerokovať. Podľa navrhovanej novely bude možné bez súhlasu vlastníka vyhlásiť iba chránené územie s druhým a tretím stupňom ochrany a územie patriace do európskej sústavy chránených území bez rozdielu stupňa ochrany. 

Ak vlastníkovi pozemkov vo vyhlasovanom chránenom území vznikne ujma z dôvodu určenia podmienok ochrany, orgán ochrany prírody musí vlastníkovi ponúknuť uzavretie dohody o určení výšky a spôsobe poskytnutia náhrady za obmedzenie vlastníckeho práva. 

Pojem obmedzenie vlastníckeho práva ani ujma novela zákona bližšie nešpecifikuje. Podľa § 61ods. 1 je vlastník pozemku povinný strpieť obmedzenia vyplývajúce zo zákazov a iných podmienok ochrany ustanovených zákonom alebo na jeho základe. Ak v dôsledku týchto obmedzení a opatrení dochádza k obmedzeniu bežného obhospodarovania patrí vlastníkov pozemku primeraná náhrada 
 	Z 	N 	Rozpor odstránený na rozporovom konaní. Nové znenie § 50 na základe pripomienok viacerých subjektov. 

RUZ 	6. Pripomienka k čl. I., novelizačný bod číslo 56 
RÚZ navrhuje v uvedenom ustanovení slová „v druhej vete“ nahradiť slovami „v tretej vete“ 

Odôvodnenie: 
Oprava chyby v písaní. 
 	O 	A 	 	
RUZ 	7. Zásadná pripomienka k čl. I., novelizačný bod číslo 59 
RÚZ navrhuje uvedený novelizačný bod z návrhu zákona vypustiť 

Odôvodnenie: 
Podľa uvedeného novelizačného bodu, ak si osoba, ktorá uskutočňovala výskum osobitne chránených častí prírody a krajiny na základe súhlasu orgánu ochrany prírody a krajiny splnila povinnosť a odovzdala výsledky výskumu organizácii ochrany prírody a krajiny, ale neuzavrela s vlastníkom pozemku dohodu o podmienkach jeho vykonávania, bude síce môcť výsledky svojho výskumu publikovať, ale orgány ochrany prírody nebudú uvedené výsledky môcť použiť pre účely zákona o ochrane prírody a krajiny. T.z., že napr. odborná organizácia bude mať výsledky výskumu v danom území, bude vedieť o publikovaní výskumu z daného územia z publikácie uverejnenej v renomovanom časopise a dostane ďalšiu žiadosť o uskutočnenie totožného výskumu iným subjektom. Odborná organizácia nebude môcť nesúhlasiť s jeho opätovným uskutočňovaním, keďže podľa návrhu novely zákona nemôže výsledky výskumu uskutočneného bez súhlasu vlastníka použiť na účely zákona t.j. napr. aj na odôvodnenie, že nesúhlasí s povolením výskumu, keďže totožný výskum už bol uskutočnený. Dôsledkom takéhoto ustanovenia môže byť zničenie osobitne chránených častí prírody výskumom. 
Ustanovenie navrhnuté v uvedenom novelizačnom bode je absurdné. MŽP SR má v svojej kompetencii aj iné druhy výskumu ako je výskum osobitne chránených častí prírody a krajiny napr. geologický výskum a prieskum, ktorý upravuje zákon č. 569/2007 Z.z. Aj v uvedenom zákone sa ten kto uskutočňuje geologický prieskum musí dohodnúť s vlastníkom pozemku na ktorom sa prieskum uskutočňuje ale obdobnú absurdnú vetu o nemožnosti použitia výsledkov geologického prieskumu pre účely zákona ak bol výskum uskutočnený bez dohody s vlastníkom pozemkov už zákon neobsahuje. 
Uvedené ustanovenie je diskriminačné voči osobám uskutočňujúcim výskum osobitne chránených častí prírody. Uvedeným novelizačným bodom MŽP SR nepochopiteľne komplikuje prácu vlastným orgánom štátnej správy ochrany prírody a krajiny a organizáciám ochrany prírody a krajiny. ŠOP SR napr. pri sprevádzaní osôb v chránených územiach pri podávaní odborného výkladu o prírodných hodnotách chráneného územia nebude môcť použiť informácie získané zo správy o výskume, ak tento nebol uskutočnený so súhlasom vlastníka. Skutočnosť či bol výskum z ktorého dostala správu uskutočnený so súhlasom vlastníka si ale ŠOP SR bude musieť overiť na vlastné náklady. Takéto výsledky výskumu aj keď budú odovzdané budú nepoužiteľné a mali by byť takto v databáze aj označené 
 	Z 	A 	 	
RUZ 	8. Zásadná pripomienka k čl. I., novelizačný bod číslo 62 
Navrhuje sa, aby sprievodcovskú činnosť v chránených územiach t.j. sprevádzanie osôb v chránených územiach za účelom podania odborného výkladu o prírodných hodnotách chráneného územia a spôsobe jeho ochrany podľa zákona č.543/2002 Z .z. v prípade, že ide o územie s tretím až piatym stupňom ochrany vykonávala Štátna ochrana prírody Slovenskej republiky prostredníctvom svojich zamestnancov a osoby, ktorým bolo na túto činnosť udelená licencia. Vykonávanie sprievodcovskej činnosti na základe oprávnenia podľa osobitného predpisu, ktorým je podľa odkazu pod čiarou č.86b - Príloha č. 4 zákona č. 455/1991 Zb. o živnostenskom podnikaní neoprávňuje osobu, vlastniacu toto oprávnenie k uskutočňovaniu sprievodcovskej činnosti v chránených územiach. 

Vítame zmenu uvedeného ustanovenia § 58a v tom zmysle, že sprievodcovskú činnosť v chránených územiach s tretím až piatym stupňom ochrany budú môcť vykonávať aj iné osoby, ak im bola udelená licencia, nemôžeme však súhlasiť s tým aby podrobnosti o udelení licencie a dôvodoch jej odobratia boli uvedené vo všeobecne záväznom právnom predpise, ktorého obsah nepoznáme, keďže zatiaľ nebol zverejnený. Domnievame sa, že neuvedenie subjektu, ktorý udeľuje licenciu ako aj povinností - podmienok za ktorých je možné licenciu získať, prípadne kedy je možné licenciu odobrať je v rozpore čl. 13 zákona č. 460/1998 Zb. K uvedenej úvahe nás vedie skutočnosť že ministerstvo v obdobných prípadoch, kedy umožňuje vykonávanie činnosti ustanovenej zákonom fyzickým alebo právnických osobám stanovuje podmienky za ktorých je možné činnosť vykonávať v zákone, napr. § 55 zákona č. 543/2002 Z.z., zákon 223/2001 Z.z. o odpadoch alebo zákona č. 261/2002 Z.z. o prevencii závažných priemyselných havárií a o zmene a doplnení niektorých zákonov. 

Požadujeme doplniť uvedené ustanovenie o subjekt, ktorý bude uvedenú licenciu udeľovať a podmienky za ktorých je možné licenciu získať alebo už získanú licenciu odobrať. 
 	Z 	N 	novelizačný bod 62 vypustený 	
RUZ 	9. Zásadná pripomienka k čl. I., novelizačný bod číslo 63 
RÚZ navrhuje v uvedenom ustanovení vykonať nasledovné zmeny: 
V navrhovanom § 61 ods. 3 a odseku 4 je dvakrát definované bežné obhospodarovanie. Ustanovenie § 61 ods. 4 navrhujeme vypustiť ako nadbytočné. 

V navrhovanom § 61 ods. 6 a navrhujeme vypustiť slová „príslušným orgánom ochrany prírody“. 

V navrhovanom § 61 ods. 7 navrhujeme vypustiť slová „v zastúpení príslušným orgánom ochrany prírody“. 

Uvedenými ustanoveniami sa nepriamo vstupuje do kompetencií správcov majetku štátu, ktoré sú upravené osobitným predpisom. 

V navrhovanom § 61 ods. 11 sa umožňuje aby si nárok na náhradu za obmedzenie bežného obhospodarovania uplatnil aj nájomca. Ustanovenie § 61 ods. 11 navrhujeme vypustiť. Uvedené ustanovenie je v rozpore s ustanovením § 61 ods. 1, ktoré deklaruje iba povinnosti vlastníka vo vzťahu k obmedzeniam vyplývajúcim so zákona a náhradu za obmedzenie bežného obhospodarovania zákona priznáva podľa odkazu pod čiarou č. 89, podľa čl.20 ods. 4 Ústavy SR iba vlastníkovi. 
 	Z 	ČA 	Rozpor odstránený na rozporovom konaní. Nová úprava § 61 až 61e. 

RUZ 	10. Zásadná pripomienka k čl. I., novelizačný bod číslo 64 
RÚZ navrhuje v uvedenom novelizačnom bode vykonať nasledovné zmeny: V navrhovanom § 61c ods. 1 navrhujeme vypustiť slová „ na podnet orgánu ochrany prírody“. Organizácia ochrany prírody je právny subjekt, ktorý koná samostatne . Akýkoľvek podnet na kúpu pozemkov, ktorý dostane či už od orgánu ochrany prírody alebo vlastníka môže realizovať iba na základe zákonom stanovených podmienok. 
V navrhovanom § 61d ods. 1 sa deklaruje, že finančný plán sa tvorí za účelom zámeny pozemkov, nájmu pozemkov, zmluvnej starostlivosti alebo kúpy pozemkov. Vzhľadom k tomu, že MŽP SR ani ním zriadené organizácie ochrany prírody nie sú kompetentné uskutočňovať zámenu pozemkov, nemajú ani oprávnenie získavať finančné prostriedky potrebné k administratíve (napr. geometrické plány) zámeny pozemkov. Navrhujeme preto, aby všeobecne záväzný právny predpis o podrobnostiach a o spôsobe zostavenia finančného plánu vydalo MŽP SR po dohode s MPaRV SR 
 	Z 	N 	nová úprava § 61c - Rozpor odstránený na rozporovom konaní. 

RUZ 	11. Zásadná pripomienka k čl. I., vloženie nového novelizačného bodu číslo 65 
RÚZ navrhuje do návrhu novely vložiť nový novelizačný bod číslo 65 v nasledovnom znení: 

„65. V §62 odsek 1 sa slová „s tretím“ nahrádzajú slovom „so“ 

Odôvodnenie: 
Úpravou znenia § 62 ods. 1 sa redukuje zákaz zakotvený v platnom ustanovení v nadväznosti na navrhované zmeny v novelizačných bodoch číslo 63 a 64. 
 	Z 	ČA 	Nová úprava § 62 ods. 3 doplnený o písm. d). 	
RUZ 	12. Zásadná pripomienka k čl. I., novelizačný bod číslo 86 – v časti §71, odsek 2, písm. a) 
RÚZ navrhuje v uvedenom ustanovení doplniť za slová „inú hospodársku činnosť“ slová „v sprievode majiteľa, užívateľa, alebo nimi poverených osôb“ 

Odôvodnenie: 
Uvedené ustanovenie zakladá právo zamestnancov ochrany prírody pri výkone štátneho dozoru vstupovať na pozemky alebo do stavieb, zariadení alebo obydlí používaných na podnikanie alebo inú hospodársku činnosť, ak sa na to nevyžaduje povolenie podľa osobitných predpisov. Navrhujeme do uvedeného ustanovenia doplniť slová „v sprievode majiteľa, užívateľa, alebo nimi poverených osôb“. Je možné uvažovať aj povinnosti majiteľa, resp. užívateľa poskytnúť bez zbytočného odkladu sprievod osobne, alebo prostredníctvom poverených osôb. 
Uvedenú zmenu navrhujeme z dôvodov efektivity výkonu kontroly a z dôvodov ochrany bezpečnosti a zdravia zamestnancov ochrany prírody pri výkone dozoru. Podľa navrhovaného znenia by totiž mohla nastať napríklad aj situácia, v ktorej zamestnanec pri výkone dozoru vstúpi do „opustenej prevádzky“, kde v danom čase bude jediným prítomným „zamestnancom“ strážny pes. 
 	Z 	N 	Rozpor odstránený na rozporovom konaní.  	
RUZ 	13. Zásadná pripomienka k čl. I, novelizačný bod číslo 86 – v časti §71, odsek 17 
RÚZ navrhuje v uvedenom ustanovení výšku poriadkovej pokuty znížiť. 

Odôvodnenie: 
Maximálna výška poriadkovej pokuty v prípade sťaženia resp. marenia výkonu dozoru je v súčasnosti 331, 93 euro. Uvedené ustanovenie zvyšuje maximálnu výšku poriadkovej pokuty takmer 4,5 násobne. Podľa nášho názoru predkladateľ v dôvodovej správe náležite neodôvodnil takéto rozsiahle zvýšenie maximálne sadzby poriadkovej pokuty. 
 	Z 	N 	Rozpor odstránený na rozporovom konaní.  	
Verejnosť 	návrhu novely zákona č. 543/2002 Z.z. o ochrane prírody a krajiny 
Pripomienky k návrhu novely zákona č. 543/2002 Z.z. o ochrane prírody a krajiny v znení neskorších predpisov. 
Asociácia strážcov chránených území Slovenska 
Vypracoval Mgr. Harťanský 

Návrh je predložený ako doplnenie súčasne platného zákona č. 543/2002 Z.z. 

Navrhovanú zmenu č. 6 v § 4, ods. 2 nerealizovať. 

§ 4 ods. 4 na konci ods. doplniť vetu, ktorá bude znieť: 
„Správca nadzemného elektrického vedenia je zároveň povinný na vlastné náklady takéto technické zariadenia pravidelne kontrolovať, obnovovať a udržiavať. 

Pripomienka je zásadná 

Odôvodnenie: 
Tieto technické zariadenia sú časom rôznymi vplyvmi poškodzované a nič nezaväzuje správcu aby tieto technické zariadenia udržiaval funkčné. 

§ 4 
doplniť odsek: 
(8) Každý, kto obchoduje s rastlinami, ich časťami a plodmi je povinný na výzvu orgánu ochrany prírody, člena stráže prírody, osôb, ktoré majú oprávnenia stráže prírody a Policajného zboru SR preukázať že ich nezískal v rozpore s týmto zákonom a že má oprávnenie na ich predaj, ktoré vydáva orgán ochrany prírody. 

Pripomienka je zásadná 

§ 4 
Doplniť odsek: 
(9) Licenciu na obchodovanie s rastlinami, ich časťami a plodmi, ako aj plodnicami húb vydáva orgán ochrany prírody. Ten licenciu vydá na základe písomného súhlasu vlastníka (správcu, nájomcu) pozemku so zberom na účely obchodovania a ktorý v tomto súhlase vyznačí aké množstvo je určené na predaj. 

Pripomienka je zásadná 

Odôvodnenie: 
V súčasnosti je obchodovanie najmä s plodmi rastlín a plodnicami húb na tržniciach a popri pozemných komunikáciách veľmi rozšírené a pre predajcu výnosné. Predajcovia neplatia dane často zbierajú aj na súkromných pozemkoch bez súhlasu vlastníka a v chránených územiach, kde je to zakázané. Predajcovia pritom nespĺňajú ani základné hygienické predpisy (v roku 2007 sa medzi nimi vyskytla nákaza salmonelózy) a v prípade predaja húb nemajú platné mykologické skúšky. 

§12 
doplniť písmeno : 
i) zriaďovanie skládok odpadov 

Pripomienka je zásadná 
Odôvodnenie: 
Zriaďovanie skládok síce upravuje zákon o odpadoch, ale stráž prírody nie je oprávnená kontrolovať vykonávanie tohto zákona a teda v prípade pristihnutia osoby vysýpajúcej odpad nemá možnosť účinne zasiahnuť (osobu identifikovať, zadržať) a vec vyriešiť. 

§12 
doplniť písmeno: 
j) vypaľovanie trávnych porastov, remízok a krovitých porastov 

Pripomienka je zásadná 

Odôvodnenie 
Zákaz vypaľovania TTP, remízok a krovísk, je síce upravený aj v zákone o protipožiarnej ochrane a v zákone o poľovníctve, ale stráž prírody nie je oprávnená kontrolovať vykonávanie tohto zákona pritom sa s touto činnosťou často stretáva najmä v jarných mesiacoch. 

V §13, ods. 1), písm. a) za slovo „motorovým vozidlom“ doplniť slovo „motocyklom“ a slovo „cesty“ nahrádza slovami „ rýchlostnej cesty, cesty I., II. a III. triedy“ 

Pripomienka je zásadná 

Odôvodnenie 
Z praxe vyplynulo, že v znení zákona je potrebné presne špecifikovať o aké druhy vozidiel poháňaných vlastným motorom sa jedná ako aj to kde sa môžu a kde nemôžu pohybovať. 

§13, ods. 1) 
doplniť písmeno: 
c) znečisťovať prírodné prostredie odpadom 

Pripomienka je zásadná 

Odôvodnenie: 
Najmä v miestach so zvýšenou koncentráciou ľudí (rekreačné zóny, turistické chodníky, miesta výkonu rôznych prác) často dochádza k znečisťovaniu územia odpadkami. Toto síce upravuje zákon o odpadoch, ale stráž prírody nie je oprávnená kontrolovať vykonávanie tohto zákona. 

V §13, ods. 2), písm. c) za slovo „zvážnic“ doplniť slová „a protipožiarnych pásov a ciest“ 

Pripomienka je zásadná 

Odôvodnenie: 
Vlastníci, nájomcovia a správcovia pozemkov pri výkone hospodárskej činnosti bez predošlej konzultácie často poškodia a nenávratne ničia chránené druhy rastlín a živočíchov a ich biotopy. 

§13, ods. 2) 
doplniť písmeno : 
o) terénne úpravy a narúšanie pôdneho krytu 

Pripomienka je zásadná 
Odôvodnenie: 
Vlastníci, nájomcovia a správcovia pozemkov pri výkone hospodárskej činnosti, alebo pri úprave pozemkov bez predošlej konzultácie často poškodia a nenávratne ničia chránené druhy rastlín a živočíchov a ich biotopy. Tohto sa dopúšťajú aj jazdci na terénnych motocykloch a motorových trojkolkách a štvorkolkách. 

§14, ods. 1) 
doplniť písmeno: 
k) voľné púšťanie psov okrem psa používaného na plnenie úloh podľa osobitných predpisov 

Pripomienka je zásadná 

Odôvodnenie: 
Návštevníci do chráneného územia často vodia aj psy. Tieto psy sú vo väčšine prípadov voľne pustené a pobiehajú voľne po území, pričom ohrozujú ostatných návštevníkov chráneného územia, chránené živočíchy. 

§14, ods. 1) 
doplniť písmeno: 
l) umiestniť stavbu 

Pripomienka je zásadná 

Odôvodnenie: 
Stavebné úrady často nerešpektujú stanoviská odbornej organizácie o vhodnosti umiestnenia stavby a jej vplyve na prírodné prostredie. Týmto obmedzením by konanie o umiestnení stavby muselo prejsť konaním na orgáne ochrany prírody, ktorý spravidla rešpektuje odborné stanovisko odbornej organizácie ochrany prírody. 

§14, ods. 1) 
doplniť písmeno: 
m) chovať nepôvodné druhy živočíchov mimo uzavretých stavieb 

Pripomienka je zásadná 

Odôvodnenie: 
Chov cudzokrajných zvierat sa stáva módnym trendom rôznych rekreačných chát, penziónov a hotelov. Takáto činnosť je ale v rozpore s poslaním ochrany prírody. Chovom týchto zvierat často dochádza k poškodzovaniu vegetačného a pôdneho krytu, ako aj k možnému zavlečeniu parazitárnych a infekčných ochorení na chránené druhy živočíchov a k možnému vyrušovaniu chránených živočíchov. 

§14, ods. 2) 
doplniť písmeno: 
g) zriaďovanie poľovníckeho zariadenia alebo rybochovného zariadenia 

Pripomienka je zásadná 

Odôvodnenie: 
tieto zariadenia sú často postavené tak, že negatívne narúšajú vzhľad krajiny a pri ich výstavbe dochádza k poškodzovaniu drevín a biotopov chránených druhov živočíchov a rastlín. 

§ 14, ods. 2) 
doplniť písmeno: 
h) prikrmovanie a vnadenie zveri a zriaďovanie políčok pre zver. 

Pripomienka je zásadná 

Odôvodnenie: 
touto činnosťou sa často do prírodného prostredia vnášajú vo veľkých množstvách nepôvodné druhy rastlín (na vnadiská sú vysýpané tony kukurice, siláže, ...), miesta vnadenia a prikrmovania sú spravidla znečistené starým a zapáchajúcim krmivom a návnadou. Pri prikrmovaní sa často používajú ako krmivo aj potraviny po záruke, ktoré sú získané z rôznych obchodných reťazcov, alebo z potravinárskeho priemyslu a mäsopriemyslu. Takéto potraviny u niektorých živočíchov (napr. medveď hnedý) môžu vytvoriť návyk na ľudskú potravu čo môže mať za následok rozširovanie synantropných živočíchov a možné riziko pre ľudí. 

§ 14, ods. 2) 
doplniť písmeno: 
i) ťažbu drevnej hmotu inak ako výberkovým alebo účelovým spôsobom, 

Pripomienka je zásadná 

Odôvodnenie: 
V súčasnosti v zmysle zákona o lesoch sa využívajú 4 hospodárske spôsoby holorubný, podrastový, výberkový a účelový. Pri vylúčení len holorubného spôsobu hospodárenia by správcovia a lebo vlastníci lesa začali využívať podrastový spôsob hospodárenia pri ktorom sa spravidla vyrúbu na ploche o výške porastu všetky dreviny v páse, ktorý pripomína holorub a následne nechajú vyrúbanú plochu samovoľne zarásť náletovými drevinami. 

§ 16, ods. 1), doplniť nové písmeno j), ktoré bude znieť 
„j) pasenie, napájanie, preháňanie a nocovanie hospodárskych zvierat.“ 

Pripomienka je zásadná 

Odôvodnenie: 
Územia s 5. stupňom ochrany by mali požívať maximálnu ochranu. Pasením hospodárskych zvierat dochádza k poškodzovaniu vegetačného a pôdneho krytu, ako aj k možnému zavlečeniu parazitárnych a infekčných ochorení na chránené druhy živočíchov a k možnému vyrušovaniu chránených živočíchov hospodárskymi zvieratami a pastierskymi psami. Taktiež pri pasení dochádza k znečisťovaniu územia rôznym druhom odpadu. 

§17, ods. 1, doplniť písm. i), ktoré znie: 
i) ochranné pásmo chráneného územia 

Pripomienka je zásadná 

Odôvodnenie: hoci v ochrannom pásme chráneného územia platí 2.- 4. stupeň ochrany nie je toto územie považované za chránené územia a tak hoci je doň napr. Zakázaný vjazd motorovým vozidlom, nemôže toto vozidlo člen stráže prírody zastaviť, aby odkontroloval oprávnenosť jeho vjazdu. Alebo v odvolaní sa na § 300, ods. 2, zákona č. 300/2005 Z.z. postavenie nelegálnej stavby nie je v ochrannom pásme trestným činom, pričom najviac sa nelegálne stavby stavajú práve v ochranných pásmach národných parkov. 

V novo navrhovanom znení § 61,ods. 2, písm. b) za bodkočiarkou vypustiť slová „bežným obhospodarovaním sa tiež rozumie vykonávanie opatrení na odstraňovanie následkov škôd v lesoch spôsobených škodlivými činiteľmi,“ 

Pripomienka je zásadná 

Odôvodnenie: 
Vlastníci, nájomcovia a správcovia pozemkov pri odstraňovaní následkov škôd v lesoch spôsobených škodlivými činiteľmi bez predošlej konzultácie často poškodia a nenávratne ničia chránené druhy rastlín a živočíchov a ich biotopy. Aby nedochádzalo k nenávratným škodám na chránených druhoch rastlín a živočíchov a ich biotopy, je potrebné aby pred odstraňovaním následkov škôd v lesoch spôsobených škodlivými činiteľmi boli určené podmienky za akých sa tieto činnosti budú vykonávať. 

§ 65a 
ods. 2, doplniť písm. p), ktoré bude znieť: 
„prostredníctvom Stráže prírody Slovenskej republiky vykonáva strážnu službu ochrany prírody“ 

Pripomienka je zásadná 

Odôvodnenie: v súčasnosti ŠOP SR nie je zaviazaná k výkonu strážnej služby a zamestnaných strážcov využíva na plnenie rôznych technických a hospodárskych úloh, tak že výkon strážnej služby je zanedbaný. 

§ 65a 
ods. 2, doplniť písm. r), ktoré bude znieť: 
„riadi a koordinuje činnosť Stráže prírody Slovenskej republiky, stará sa o udržiavanie a zvyšovanie odbornej úrovne profesionálnych a dobrovoľných strážcov prírody“ 

Pripomienka je zásadná 

Odôvodnenie: 
Z dlhodobej praxe, odkedy je zriadená stráž prírody vyplynula potreba jednotného riadenia profesionálnych a dobrovoľných strážcov. V doterajšej praxi ku koordinácii ich činnosti pristupovali individuálne. Osvedčila sa koordinácia činnosti a vzdelávanie profesionálnych a dobrovoľných strážcov v rámci jedného CHÚ povereným pracovníkom – spravidla vedúcim odboru strážnej služby. Preto navrhujeme, aby tento systém riadenia bol upravený zákonom. 

§ 65a 
ods. 2, doplniť písm. s), ktoré bude znieť: 
„Vedie evidenciu priestupkov riešených profesionálnymi strážcami prírody a dobrovoľnými strážcami prírody a údaje z evidencie pravidelne zasiela do centrálnej evidencie priestupkov, ktorú vedie ministerstvo“ 

Pripomienka je zásadná 

Odôvodnenie: 
Povinnosť viesť evidenciu priestupkov vyplýva z § 89 a 89a zákona č. 372/1990 Z.z. o priestupkoch v znení neskorších predpisov. 

V novo navrhovanom znení § 68, písm. h) za slovo „tretím“ doplniť slová „a druhým“. Za slovami „stupňom ochrany“ doplniť slová „,podľa § 47, ods. 4, písm. d)“ 

Pripomienka je zásadná 

Odôvodnenie: 
Prax ukázala, že obce často nie sú dostatočne kompetentné a personálne vybavené, aby posudzovali vhodnosť vykonania výrubov v chránených územiach a ich ochranných pásmach. Respektíve tejto problematike aj napriek predchádzajúcim opatreniam nevenujú dostatočnú pozornosť a tak dochádza často k výrubom drevín nad rámec zákona. 

Stráž prírody Slovenskej republiky 
§ 72 

(1) Stráž prírody Sovenskej republiky je poriadkový útvar, ktorý plní úlohy pri zabezpeční kontroly dodržiavania legislatívy na úseku ochrany životného prostredia. 

(2) Stráž prírody Slovenskej republiky je organizačne začlenená do Štátnej ochrany prírody Slovenskej republiky a člení sa na 
a) profesionálnu stráž prírody a 
b) dobrovoľnú stráž prírody. 

(3) Organizačne je začlenená do odborov stráže prírody. 

(4) Člen profesionálnej stráže prírody (ďalej len „profesionálny strážca prírody“) je k Štátnej ochrane prírody Slovenskej republiky v pracovnoprávnom vzťahu zamestnanca pri výkone práce v štátnej (verejnej) službe so všetkými oprávneniami a povinnosťami upravenými v tomto zákone. 

(5) Profesionálny strážca prírody má územnú pôsobnosť v rámci celého územia Slovenskej republiky. 

(6) Člen dobrovoľnej stráže prírody (ďalej len „dobrovoľný strážca prírody“) nie je k ministerstvu v pracovnoprávnom vzťahu a má rovnaké oprávnenia a povinnosti ako člen profesionálnej stráže prírody okrem oprávnení a povinností uvedených v §§..... . 

(7) Územnú pôsobnosť dobrovoľného strážcu prírody určuje Štátna ochrana prírody Slovenskej republiky. 

Pripomienka je zásadná 

Odôvodnenie: 
Definovanie funkcie stráže prírody, jej členenie a kompetencie sú potrebné pre ujasnenie jej kompetencií a skvalitnenie samotného výkonu strážnej služby ochrany prírody 

Súčasné odseky § 72 sa prečísľujú na ods. 8, 9, 10, 11, 12, 13, 14, 15, a 16 

V §§ 72 – 78 nahradiť slová krajský úrad životného prostredia slovami Štátna ochrana prírody Slovenskej republiky. 

§ 72 ods. 1) 
v texte medzi slová „členom stráže“ vsunúť slová „profesionálnej a dobrovoľnej“ 

Pripomienka je zásadná 

Odôvodnenie: odbornú spôsobilosť pred výkonom funkcie stráže prírody je potrebné preveriť nielen u dobrovoľných ale aj u profesionálnych strážcov prírody. 

§ 72 
doplniť nový odsek, ktorý bude znieť: 
„Štátna ochrana prírody Slovenskej republiky raz za päť rokov preveruje odbornú spôsobilosť profesionálnych a dobrovoľných strážcov prírody formou povinného preskúšania.“ 

Pripomienka je zásadná 

Odôvodnenie: povinné absolvovanie preskúšania skvalitní výkon strážnej služby ochrany prírody a prinúti členov stráže prírody aktualizovať si nové legislatívne normy a zvyšovať si svoju odbornosť. 

Za § 72 vkladá sa nový § 72a, ktorý bude znieť 

§ 72a Odbor stráže prírody 

1) koordinuje a riadi výkon strážnej služby ochrany prírody prostredníctvom členov profesionálnej a dobrovoľnej stráže prírody 

2) prejednáva priestupky na úseku ochrany prírody, ... Na tento účel je oprávnený: 

a) ukladať a vyberať blokové pokuty 
b) predvolať si osobu podozrivú zo spáchania priestupku za účelom vysvetlenia jej konania 
c) predvolať si osobu podozrivú zo spáchania priestupku za účelom vyriešenia priestupku v blokovom konaní 

3) v spolupráci s odborným pracovníkom vykonáva environmentálnu výchovu 

4) osoba podozrivá zo spáchania priestupku je povinná dostaviť sa na predvolanie. 

Pripomienka je zásadná 

Odôvodnenie: 
Z dlhodobej praxe, odkedy je zriadená stráž prírody vyplynula potreba vytvorenia jednotného systému riadenia činnosti profesionálnych a dobrovoľných strážcov tak aby plnili povinnosti vyplývajúce im zo zákona a v rámci jednotlivých odborných organizácií nesuplovali činnosti, ktoré so strážnou službou nesúvisia. 

§ 74 
doplniť ods. 5., ktorý bude znieť: 
„Použitie nápisu „STRÁŽ PRÍRODY“ inou fyzickou osobou alebo právnickou osobou je zakázané.“ 

Pripomienka je zásadná 

Odôvodnenie: týmto ustanovením sa zabráni zneužívaniu označenia a vydávaním sa za stráž prírody neoprávnenými osobami, ktoré sa už v doterajšej praxi objavili. 

§ 75 ods. 1) 
navrhujem doplniť znenie písm. b) na konci vety nasledovne: 
„a v prípade podozrenia z porušovania legislatívnych noriem na úseku odpadového hospodárstva, vodného hospodárstva, lesného hospodárstva, poľovníctva a rybárstva aj kontrolovanie týchto legislatívnych noriem.“ 

Pripomienka je zásadná 

Odôvodnenie: strážcovia často sú v území jediní, kto zistí aj porušenia iných legislatívnych noriem, ktoré majú súvis s ochranou prírody. Preto aby zabránili ich porušovaniu je potrebné aby mohli zasiahnuť aj v prípade podozrenia z nelegálnej činnosti na úseku týchto legislatívnych noriem. 

§75 ods. 1) 
navrhujem doplniť znenie písm. „i“ za slovami „tohto zákona“, nasledovne: 
„a v prípade podozrenia z porušovania legislatívnych noriem na úseku odpadového hospodárstva, vodného hospodárstva, lesného hospodárstva, poľovníctva a rybárstva“ – zvyšný text znie rovnako 

Pripomienka je zásadná 

Odôvodnenie: strážcovia často sú v území jediní, kto zistia aj porušenia iných legislatívnych noriem, ktoré majú súvis s ochranou prírody. Preto aby zabránili ich porušovaniu je potrebné aby mohli zasiahnuť aj v prípade podozrenia z nelegálnej činnosti na úseku týchto legislatívnych noriem. 

§ 75 ods. 1) 
navrhujem zmenu znenia písmena „o“ malo by znieť: 
„zastaviť a kontrolovať dopravný prostriedok a osoby v ňom, ak sa nachádza v území s 2., 3., 4. a 5. stupňom ochrany, (alebo ak sa nachádza v chránenom území a jeho ochrannom pásme) na účel overenia oprávnenosti jeho vjazdu na toto územie, prehľadať dopravný prostriedok a obsah batožiny, ak je dôvodné podozrenie, že sa v nich nachádzajú jedince chráneného druhu, zver, ryby, rastliny a ich plody, plodnice húb, ako aj nerasty a skameneliny získané v rozpore s týmto zákonom,“ 
Pripomienka je zásadná 

Odôvodnenie: páchatelia priestupkov a trestných činov do území s 2., 3., 4. a 5. stupňom ochrany často nelegálne vchádzajú rôznymi dopravnými prostriedkami, v ktorých potom odvážajú nelegálne získané jedince chráneného druhu, zver, ryby, rastliny a ich plody, plodnice húb, ako aj nerasty a skameneliny. Stráž prírody dosiaľ môže zastaviť dopravný prostriedok, len v chránenom území a nie v ochrannom pásme chráneného územia. Taktiež môže prehľadať dopravný prostriedok a obsah batožiny, len ak je dôvodné podozrenie, že sa v nich nachádzajú jedince chráneného druhu. Pre kvalitnejší výkon služby stráže prírody je potrebné umožniť stráži prírody kontrolovať oprávnenosť vjazdu dopravného prostriedku aj do ochranného pásma chráneného územia a aj to či páchatelia neprevážajú v dopravnom prostriedku aj nelegálne získané rastliny a ich plody, plodnice húb, ako aj nerasty a skameneliny. 

§75 ods. 1) 
doplniť písmená: 
u) prehľadať osobu, ako aj obsah jej batožiny ak je dôvodné podozrenie, že sa v nich nachádzajú jedince chráneného druhu, zver, ryby, rastliny a ich plody, plodnice húb, ako aj nerasty a skameneliny získané v rozpore s týmto zákonom, 

Pripomienka je zásadná 

Odôvodnenie: páchatelia priestupkov a trestných činov často prenášajú nelegálne získané jedince chráneného druhu, zver, ryby, rastliny a ich plody, plodnice húb, ako aj nerasty a skameneliny priamo v odeve, alebo v batožine. Stráž prírody nemá oprávnenie zistiť, či podozrivá osoba nemá pri sebe a vo svojej batožine jedince chráneného druhu, zver, ryby, rastliny a ich plody, plodnice húb, ako aj nerasty a skameneliny. Pre zabezpečenie ochrany exemplárov rastlín a živočíchov a pre kvalitnejší výkon služby stráže prírody je potrebné umožniť stráži prírody aby mala aj takéto oprávnenie. 

v) použiť technické zariadenia, zabraňujúce úniku dopravného prostriedku, ktorého oprávnenosť vjazdu je oprávnený kontrolovať 

Pripomienka je zásadná 

Odôvodnenie: Vodiči dopravných prostriedkov, ktorých členovia stráže prírody zastavujú, aby zistili oprávnenosť ich vjazdu do územia často majú snahu ujsť, obísť stráž prírody, alebo nezastavia. Členovia stráže prírody často nájdu odparkované motorové vozidlo, vodič ktorého nie je prítomný pri vozidle. Po určitom čase sa ale posádka vozidla vráti a odíde. Preto je nutné posilniť právomoc stráže prírody, tak, aby mohla použiť také technické zariadenia, ktoré by takejto činnosti vodičov zamedzili. 

w) prikázať osobe, ktorá porušila zákonné normy na úseku OPaK, aby opustila chránené územie 

Pripomienka je zásadná 

Odôvodnenie: niektorí páchatelia priestupkov sa aj napriek viacnásobným upozorneniam, alebo udeleniu blokovej pokuty opakovane dopúšťajú páchania priestupkov – napr. osoby, ktoré majú voľne pusteného psa si počas kontroly uviažu, ale neskôr ho opäť pustia, bicyklisti opätovne nasadnú na bicykel, zberači plodov rastlín a plodníc húb po odídení stráže prírody začnú znovu zbierať plody. Pre zabezpečnie ochrany chráneného územia a vynútenie práva je potrebné, aby stráž prírody mohla takúto osobu z chráneného územia vykázať. 

x) pri výkone svojej činnosti používať motorové vozidlá, motorové štvorkolky, snežné skútre a plavidlá, 

Pripomienka je zásadná 

Odôvodnenie: uviesť tento bod je potrebné pre sprehľadnenie oprávnení stráže prírody a to vo vzťahu k iným osobám, ktoré často majú výhrady voči vjazdom stráže prírody na lesné a poľné cesty v ich vlastníctve, ako aj voči verejnosti. 

y) za účelom zistenia totožnosti osoby je oprávnený vyžadovať predloženie dokladu totožnosti ako aj vyžadovať lustráciu osoby od útvarov Policajného zboru SR. 

Pripomienka je zásadná 

Odôvodnenie: toto oprávnenie je potrebné definovať z dôvodu nejasného výkladu ako môže stráž prírody zisťovať totožnosť osôb. 

§ 75 
medzi ods. 1 a 2 vsunúť nový odsek, ktorý bude znieť: 
Profesionálny strážca prírody je ďalej oprávnený v prípade bezprostredného ohrozenia záujmov chránených podľa tohto zákona pozastaviť rušivú činnosť. O svojom opatrení bezodkladne upovedomí príslušný orgán ochrany prírody, ktorý do 15 dní toto opatrenie potvrdí, pozmení, alebo zruší. 

Pripomienka je zásadná 

Odôvodnenie: strážca prírody počas výkonu svojej služby stretáva napr. aj s organizovaním rôznych verejne prístupných športových a iných kultúrnych podujatí, alebo s vykonávaním rôznych iných činností ktoré nie sú povolené orgánom ochrany prírody. Pre zabránenie vzniku ujmy na prírodnom prostredí je preto vhodné okamžite takúto činnosť pozastaviť. 

§ 75 
zmeniť znenie ods. 2) nasledovne: 
„Prehliadka podľa odseku 1) písm. o) a u) nesmie sledovať iný záujem ako zistiť výskyt neoprávnene nadobudnutých jedincov chráneného druhu, zver, ryby, rastliny a ich plody, plodnice húb, ako aj nerasty a skameneliny získané v rozpore s týmto zákonom,“ 
Pripomienka je zásadná 
Odôvodnenie: nie je potrebné 

§ 75 
doplniť ods. 5) 
Strážca prírody dopravný prostriedok zastavuje zastavovacím terčom, alebo vztýčenou pravou rukou, pričom ľavou rukou ukazuje, kde má dopravný prostriedok zastaviť. 

Pripomienka je zásadná 

Odôvodnenie: strážca prírody musí mať presne určený spôsob ako môže zastavovať dopravný prostriedok v chránenom území 

§ 75 
doplniť ods. 6) 
Ak je páchaný trestný čin, priestupok alebo iný správny delikt alebo je dôvodné podozrenie z ich páchania je strážca prírody oprávnený zakročiť vrátane použitia donucovacích prostriedkov a vykonať potrebné opatrenia podľa ods. 1 aj v prípade, že sa nachádza mimo určeného obvodu pôsobnosti. 
Pripomienka je zásadná 
Odôvodnenie: týmto ustanovením sa zlepší vymožiteľnosť práva a skvalitní ochrana prírodného prostredia. 
doplniť ods. 7) 
Každý je povinný uposlúchnuť výzvu, pokyn, príkaz a požiadavku strážcu prírody, alebo strpieť výkon jeho oprávnení. 
Pripomienka je zásadná 
Odôvodnenie: toto ustanovenie skvalitní výkon strážnej služby a strážcom prírody umožní lepšie presadzovať záujmy a ciele ochrany prírody. 
doplniť ods. 8) 
Zbraňou podľa odseku 1 písm. y) sa rozumie strelná, bodná, sečná, rezná zbraň a zbraň hromadnej účinnosti. Zbraňou sa ďalej rozumie všetko, čím je možné urobiť útok proti telu dôraznejším. 
Pripomienka je zásadná 
Odôvodnenie: zadefinovanie pojmu zbraň je potrebné, lebo verejnosťou je za zbraň spravidla považovaná len strelná zbraň. 

§77 
doplniť ods. 1) o písmeno „y“, ktoré bude znieť: 
Profesionálny strážca prírody je povinný byť držiteľom zbrojného preukazu vydaného podľa osobitného právneho predpisu,11) 
Odôvodnenie: 
Do budúcnosti je možné predpokladať, že profesionálni strážcovia prírody budú vybavení strelnými zbraňami tak ako je to bežné v okolitých krajinách. 

§77 
doplniť ods. 1) o písmeno „z“, ktoré bude znieť: 
Profesionálny strážca prírody je povinný spísať o okolnostiach pozastavenia rušivej činnosti úradný záznam, originál odovzdá orgánu ochrany prírody ktorý bude o veci rozhodovať a opis odovzdá kontrolovanej osobe. 

Odôvodnenie: 
Vypracovanie úradného záznamu a jeho odovzdanie orgánu ochrany prírody a kontrolovanej osobe musí byť dané ako povinnosť a to z dôvodu predídenia možným sťažnostiam na oprávnenia výkon služby strážcu. 

§ 78 
ods. 1, doplniť o nové písmeno, ktoré bude znieť: 
„strážca prírody nepreukáže svoju odbornú spôsobilosť pri pravidelnom preskúšaní.“ 

Odôvodnenie: preukázanie respektíve nepreukázanie dostatočnej odbornej spôsobilosti musí byť dôvodom na ukončenie členstva v stráži prírody a u profesionálnej stráže na ukončenia pracovného pomeru. 

Za § 78 vkladá sa nový § 78a, ktorý bude znieť 

§ 78a 
Označenie motorových vozidiel používaných na plnenie úloh profesionálnej stráže prírody 
(1) Na plnenie úloh profesionálnej stráže prírody podľa tohto zákona možno používať motorové vozidlá iba v zelenom farebnom vyhotovení s nápisom STRÁŽ PRÍRODY tvoreným veľkými tlačenými písmenami čiernej farby umiestneným na obidvoch bočných stranách vozidla, na prednej časti vozidla a na zadnej časti vozidla. Veľkosť písmen tvoriacich nápis na obidvoch bočných stranách vozidla a na prednej časti vozidla je najmenej 100 mm. Veľkosť písmen tvoriacich nápis na zadnej časti vozidla je najmenej 50 mm. Na obidvoch predných dverách vozidla je pod nápisom podľa prvej vety umiestnené logo organizácie ochrany prírody SR. Na prednej časti vozidla je nad nápisom podľa prvej vety umiestnené logo organizácie ochrany príody SR. 
(2) Na označenie motocyklov, motorových štvorkoliek, snežných skútrov a motorových člnov používaných na plnenie úloh profesionálnej stráže prírody sa primerane vzťahuje odsek 1. 
(3) Profesionálna stráž prírody môže používať služobné vozidlá so zvláštnymi zvukovými znameniami doplnené zvláštnym výstražným modrým svetlom (ďalej len "vozidlo s právom prednostnej jazdy") 
(4) Používanie motorových vozidiel, ktorých označenie sa zhoduje s označením motorových vozidiel Stráže prírody SR, inou fyzickou osobou alebo právnickou osobou je zakázané. 

Pripomienka je zásadná 

Odôvodnenie: 
Z dlhodobej praxe, odkedy je zriadená stráž prírody vyplynula potreba označiť motorové vozidlá používané profesionálnymi strážcami prírody a to z dôvodu identifikácie jednak oprávnenosti vjazdu do územia voči verejnosti, ale aj pri zastavovaní iných motorových vozidiel, ktorých legálnosť vjazdu sú strážcovia oprávnení kontorolovať. 

Za § 78a vkladá sa nový § 78b, ktorý bude znieť 

§ 78b 
Uniforma, výzbroj a výstroj strážcov prírody 

1) Profesionálny a dobrovoľný strážca prírody pri výkone služby a pri oficiálnych spoločenských podujatiach používajú rovnošatu stráže prírody 
2) Podrobnosti o rovnošate a označení strážcu prírody, ako aj o hodnote rovnošaty a jej súčastí ustanoví všeobecne záväzný právny predpis, ktorý vydá ministerstvo. 
3) Súčasťou výstroje profesionálneho strážcu prírody sú donucovacie prostriedky uvedené v § 76 
4) Výzbroj profesionálneho strážcu prírody tvorí krátka guľová zbraň a v organizáciou ochrany prírody určených prípadoch dlhá guľová a dlhá broková zbraň. 

Pripomienka je zásadná 

Odôvodnenie: 
Z dlhodobej praxe, odkedy je zriadená stráž prírody vyplynula potreba vytvorenia jednotnej uniformy pre profesionálnych a dobrovoľných strážcov a to z dôvodu jednoznačnej identifikácie voči verejnosti. Taktiež je potrebné ujednotiť vybavenie profesionálnych strážcov donucovacími prostriedkami a zbraňami. 

§ 90, ods. 1, za písm. q) vložiť nové písmená, ktoré budú znieť: 

...) neuposlúchne výzvu alebo príkaz strážcu prírody 

Pripomienka je zásadná 

Odôvodnenie: 
Neuposlúchnutie výzvy strážcu prírody je veľmi časté, preto je potrebné toto riešiť ako porušenie zákona orgánmi ochrany prírody. 

...) inému umožní, navedie ho, alebo mu prikáže vykonávať činnosť v rozpore s týmto zákonom a inými normami vydanými na jeho základe 

Pripomienka je zásadná 

Odôvodnenie: 
Najmä na rôznych webových stránkach a diskusných fórach sa objavujú informácia a návody napr. kade jazdiť v chránených územiach na motorových vozidlách, horských bicykloch, alebo vykonávať skialpinizmus. Preto je potrebné umožniť aj postihovanie tejto činnosti. 

...) obchoduje s rastlinami, ich časťami a plodmi bez povolenia orgánu ochrany prírody 

Pripomienka je zásadná 

Odôvodnenie: 
Nie je potrebné 

...) na svojom dopravnom prostriedku použije označenie organizácie ochrany prírody 

Pripomienka je zásadná 

Odôvodnenie: 
V minulosti boli zaznamenané prípady, keď si vlastníci motorových dopravných prostriedkov umiestnili na tieto motorové dopravné prostriedky označenie (logo) niektorého z chránených území, alebo označenie Štátnej ochrany prírody. Na základe tohto označenia potom jazdili po chránených územiach a vydávali sa za pracovníkov ochrany prírody. 

...) na svojom dopravnom prostriedku použije označenie, ktoré sa zhoduje s označením motorových vozidiel Stráže prírody SR 

Pripomienka je zásadná 

Odôvodnenie: 
V minulosti boli zaznamenané prípady, keď si vlastníci motorových dopravných prostriedkov umiestnili na tieto motorové dopravné prostriedky označenie (logo) stráže prírody. Na základe tohto označenia potom jazdili po chránených územiach a vydávali sa za strážcu prírody. 

...) na svojom odeve použije označenie, ktoré sa zhoduje s označením Stráže prírody SR, alebo sa vydáva za člena stráže prírody. 

Pripomienka je zásadná 

Odôvodnenie: 
V minulosti boli zaznamenané prípady, keď si rôzne osoby umiestnili na svoj odev označenie (logo) stráže prírody. Na základe tohto označenia sa potom v chránených územiach vydávali za strážcu prírody a pohybovali v miestach, kde to zákon nepovoľuje, alebo vykonávali inú nepovolenú činnosť. 

§ 92, ods. 1, za písm. q) vložiť nové písmená, ktoré budú znieť: 

...) neuposlúchne výzvu alebo príkaz strážcu prírody 

Pripomienka je zásadná 

Odôvodnenie: 
Neuposlúchnutie výzvy strážcu prírody je veľmi časté, preto je potrebné toto riešiť ako porušenie zákona orgánmi ochrany prírody. 

...) inému umožní, navedie ho, alebo mu prikáže vykonávať činnosť v rozpore s týmto zákonom a inými normami vydanými na jeho základe 

Pripomienka je zásadná 

Odôvodnenie: 
Najmä na rôznych webových stránkach a diskusných fórach sa objavujú informácia a návody napr. kade jazdiť v chránených územiach na motorových vozidlách, horských bicykloch, alebo vykonávať skialpinizmus. Preto je potrebné umožniť aj postihovanie tejto činnosti. 

...) obchoduje s rastlinami, ich časťami a plodmi bez povolenia orgánu ochrany prírody 
Pripomienka je zásadná 

Odôvodnenie: 
Nie je potrebné 

....) na svojom dopravnom prostriedku použije označenie organizácie ochrany prírody 

Pripomienka je zásadná 

Odôvodnenie: 
V minulosti boli zaznamenané prípady, keď si vlastníci motorových dopravných prostriedkov umiestnili na tieto motorové dopravné prostriedky označenie (logo) niektorého z chránených území, alebo označenie Štátnej ochrany prírody. Na základe tohto označenia potom jazdili po chránených územiach a vydávali sa za pracovníkov ochrany prírody. 

...) na svojom dopravnom prostriedku použije označenie, ktoré sa zhoduje s označením motorových vozidiel Stráže prírody SR 

Pripomienka je zásadná 

Odôvodnenie: 
V minulosti boli zaznamenané prípady, keď si vlastníci motorových dopravných prostriedkov umiestnili na tieto motorové dopravné prostriedky označenie (logo) stráže prírody. Na základe tohto označenia potom jazdili po chránených územiach a vydávali sa za strážcu prírody. 

...) na svojom odeve použije označenie, ktoré sa zhoduje s označením Stráže prírody SR, alebo sa vydáva za člena stráže prírody. 

Pripomienka je zásadná 

Odôvodnenie: 
V minulosti boli zaznamenané prípady, keď si rôzne osoby umiestnili na svoj odev označenie (logo) stráže prírody. Na základe tohto označenia sa potom v chránených územiach vydávali za strážcu prírody a pohybovali v miestach, kde to zákon nepovoľuje, alebo vykonávali inú nepovolenú činnosť. 

 	O 	A 	k § 4 
K § 12 až 16, § 75, § 90 a 92 - pripomienky sú nad rámec novely zákona (§ § 12 až 16 sa vykonávajú len legislatívno technická úprava v nadväznosti na § 7a a 7b a novú úpravu vyhlasovania chránených území, v § 75 len úprava súvisiaca s vypustením rovnošaty člena stráže prírody, § 90, 92 - úprava sakcií len v nadväznosti na vykonané zmeny) 
 	
Verejnosť 	Pripomienka č. 49 k čl. I bod 115 
Pripomienka č. 49: Žiadame vypustiť novelizačný bod č. 115. 

Zdôvodnenie pripomienky č.49: Nevidíme žiadny dôvod, aby sa osobitne upravoval postup pri schvaľovaní alebo zmene programu starostlivosti o lesy. Podľa ustanovenia § 54 ods. 4 písm. d) zákona č. 543/2002 Z.z. o ochrane prírody patrí Plán starostlivosti o lesy medzi dokumentáciu ochrany prírody (dokumenty starostlivosti). Je neštandardné, že ako jedinú dokumentáciu ochrany prírody ju neschvaľuje orgán ochrany prírody a krajiny ale orgán štátnej správy lesného hospodárstva. Ak by sa aj mal akceptovať tento asymetrický stav, tak je nevyhnutné posilniť postavenie orgánu ochrany prírody v procese tvorby a schvaľovania PSoL. Prevažná väčšina a prevažná časť chránených území a území sústavy NATURA 2000 leží na lesných pozemkoch. Zodpovednosť za ich stav má MŽP SR a ním riadené orgány a organizácie ochrany prírody. Stav lesných typov biotopov európskeho a národného významu a biotopov druhov európskeho a národného významu je výrazne ovplyvňovaný opatreniami realizovanými podľa schválených PSoL. Dlhoročné skúsenosti ukazujú, že orgány o organizácie ochrany prírody sa márne snažia presadiť opatrenia smerujúce k zachovaniu alebo zlepšeniu stavu lesných typov biotopov a biotopov druhov do PSoL. Takmer vždy sa to končí na tom, že orgány lesného hospodárstva akceptujú iba tie požiadavky/obmedzenia, ktoré sú dané zákonom č. 543/2002 Z.z., všeobecne záväznými vyhláškami alebo rozhodnutiami orgánov ochrany prírody. Prioritou PSoL je trvalo udržateľné hospodárenie v lesoch a nie riešenie špecifických požiadaviek na starostlivosť o chránené územia, chránené druhy a územia NATURA 2000. PSoL preto neplní a v súčasnosti ani nemôže plniť úlohu dokumentu starostlivosti podľa zákona č. 543/2002 Z.z.. Práve naopak, v mnohých prípadoch realizácia opatrení v ňom naplánovaných prispieva k zhoršovaniu stavu lesných typov biotopov a biotopov druhov európskeho a národného významu. Toto sa deje aj z dôvodu, že podkladom vyhotovenie PSoL nevychádza z poznania rozšírenia jednotlivých typov biotopov európskeho a národného významu, ich stavu a miest výskytu druhov európskeho a národného významu. Z uvedených dôvodov je nevyhnutné, aby bolo postavenie orgánov ochrany prírody zodpovedných za stav chránených území, území sústavy NATURA 2000 a druhovú ochranu v procese tvorby a schvaľovania PSoL posilnený, napr. tým, že PSoL bude môcť byť orgánom lesného hospodárstva schválený len po dohode s orgánom ochrany prírody. 

Pripomienka je zásadná. 
 	O 	N 	úprava v nadväznosti na požiadavku Ministerstva pôdohospodárstva a rozvoja vidieka SR - súvisiacu so zabezpečením následnosti krokov v postupe schvaľovania programov starostlivosti o lesy.  	
Verejnosť 	Pripomienka č. 48 k Čl. I 
Pripomienka č.48: Žiadame doplniť nový novelizačný bod v znení „V § 100 ods. 2 písm. b) sa vypúšťajú slová „alebo poľovnej raticovej zveri“.“ 

Zdôvodnenie pripomienky č.48: Zdôvodnenie obdobne ako v pripomienke č. 46. 

Pripomienka je zásadná. 
 	O 	N 	ustanovenia o rozsahu náhrady škody spôsobenej živočíchmi a podmienkach jej nároku sa upravili na základe poznatkov z doterajšej praxe 	
Verejnosť 	Pripomienka č. 47 k Čl. I, bodu 104 
Pripomienka č.47: Žiadame nasledovné znenie bodu 104: „V § 98 ods. 1 písm. a) sa slová „alebo pastierskeho“ nahrádzajú slovami „alebo voľne pusteného strážneho pastierskeho psa“.“ 

Zdôvodnenie pripomienky č.47: Novelou navrhované znenie (t.j. „a voľne pusteného pastierskeho“) neumožňuje vyplatiť ujmu v prípade, že je pastier pri ovciach bez psa. Znenie taktiež neumožňuje pastierom využívať tradične vychovaných strážnych psov, ktoré sú od útleho veku súčasťou stáda a hospodárske zvieratá im poskytujú všetok sociálny kontakt. Sociálny kontakt s pastierom a inými ľuďmi je zredukovaný na nevyhnutnú mieru, v čoho dôsledku si pastiersky strážny pes vytvorí silné väzby na hospodárske zvieratá a nie na ľudí. Tradične vychované strážne psy nevyžadujú prítomnosť pastiera pri zabezpečovaní ochrany stáda pred predátormi. 

Pripomienka je zásadná. 
 	O 	A 	spojka "a" nahradená "alebo" 	
Verejnosť 	Pripomienka č. 46 k Čl. I 
Pripomienka č. 46: Žiadame doplniť nový novelizačný bod v nasledovnom znení „V § 97 ods. 1) sa vypúšťa písmeno h).“ 

Zdôvodnenie pripomienky č.46: Odhliadnuc od pozitívneho vplyvu prirodzených predátorov na zdravotný stav raticovej zveri, nie je reálne možné zistiť, ktorá poľovná zver uhynula prirodzených spôsobom, ktorú postrelili pytliaci alebo poľovníci a nedohľadali a ktorú primárne strhli predátori. Je všeobecne známy fakt, že vlci i medvede konzumujú i už mŕtve zvieratá, za ktorých smrť nenesú žiadnu zodpovednosť. Zákon umožňuje vyplácať škody, ktoré nie sú dokázateľné a ani oprávnené. 

Pripomienka je zásadná. 
 	O 	N 	ustanovenia o rozsahu náhrady škody spôsobenej živočíchmi a podmienkach jej nároku sa upravili na základe poznatkov z doterajšej praxe 	
Verejnosť 	Pripomienka č. 45 k Čl. I 
Pripomienka č. 45: Do § 9 žiadame doplniť ďalší bod do odseku 1, v zmysle ktorého je vyjadrenie orgánu OPaK potrebné aj v zastavanom území obce pri panelových domoch, a pri budovách, u ktorých má vlastník, resp. stavebný úrad vedomosť o výskyte chránených živočíchov. 

Zdôvodnenie pripomienky č.45.: V súčasnosti nie je orgán OPaK dotknutým orgánom v prípade územného a stavebného konania v zastavanom území v 1. stupni ochrany, a tak často nemá možnosť vyjadriť sa (resp. vyjadrenie nie je záväzným stanoviskom) v prípade, že ide o budovu s výskytom chránených živočíchov. Stavebník nemá povinnosť predložiť záväzné stanovisko orgánu OPaK ani v prípade, že má jednoznačne on (alebo stavebný úrad) vedomosť o výskyte chránených živočíchov. Zapracovanie uvedeného bodu do ods. 1 § 9 zákona v zmysle vyššie uvedeného by umožnilo proaktívne riešenie problematiky, nakoľko v prípadoch, kedy sa výskyt chránených živočíchov preukáže až počas realizácie stavby, dochádza ku konfliktným situáciám, predlžovaniu realizácie stavby, jej predražovaniu, a často k zbytočnému zániku biotopov a úhynu chránených živočíchov. 

Pripomienka je zásadná. 
 	O 	A 	pripomienka zohľadnená v § 9 ods. 3 	
Verejnosť 	Pripomienka č. 44 k čl. I bod 76 
Pripomienka č. 44: V navrhovanom ustanovení § 65a žiadame doplniť v odseku 2 doplniť nové písmeno k), ktoré znie: „vydáva záväzné stanoviská pre konanie podľa § 47 ods. 7 do pätnástich dní od doručenia oznámenia.“. 

Zdôvodnenie pripomienky č.44.: Žiadame doplniť z rovnakých dôvodov ako uvádzame v zdôvodnení pripomienky č. 24. 

Pripomienka je zásadná. 
 	O 	N 	úprava postupu pri výrube drevín vychádzala z poznatkov z praxe  	
Verejnosť 	Pripomienka č. 43 k čl. I bod 76 
Pripomienka č.43: V navrhovanom § 65a žiadame vypustiť odsek 4. 

Zdôvodnenie pripomienky č.43.: Takéto znenie je podľa nášho názoru v rozpore s tým, že smernica o vtákoch ale aj smernica o biotopoch neumožňuje vydávanie takýchto generálnych výnimiek. Účelom pripomienky č. 43 je poukázať na rozpor s európskou legislatívou, i keď môžu byť pochopiteľné dôvody pre ktoré navrhovateľ toto ustanovenie navrhol no v zmysle znenia smernice nie je prípustné. Navyše takéto znenie vylučuje verejnosť z rozhodovania. Verejnosť tak nebude mať možnosť ovplyvniť činnosti, ktoré môžu mať negatívny vplyv na chránené územia a druhy, čo zrejme nie je v súlade s medzinárodnými dohovormi a legislatívou a môže sa stať predmetom právnych sporov na medzinárodnej úrovni. 

Pripomienka je zásadná. 
 	O 	N 	úprava nadväzuje na novú osobitnú úpravu postavenia Štátnej ochrany prírody a jednoznačného definovania jej kompetencií v zákone - a slúži pre zabezpečenie ich plnenia v praxi.  	
Verejnosť 	Pripomienka č. 42 k čl. I bod 64 
Pripomienka č. 42: Pri navrhovanom inštitúte zmluvnej ochrany žiadame ustanoviť, že ide o činnosť vykonávanú zo strany vlastníka pozemku za vopred dohodnutú platbu. 

Zdôvodnenie pripomienky č. 42: V navrhovanom ustanovení absentuje definovanie, že ide o odplatnú činnosť, čo by mala byť hlavná motivácia vlastníka pozemku, aby takúto zmluvu uzatvoril. 

Pripomienka je zásadná. 
 	O 	A 	nová úprava § 61d ods. 6 (nová úprava zmluvnej starostlivosti na základe výsledkov rozporových konaní s rôznymi subjektami) 	
Verejnosť 	Pripomienka č. 41 k čl. I bod 64 
Pripomienka č. 41: V navrhovanom § 61b ods. 2 vypustiť slová „na podnet orgánu ochrany prírody“. 

Zdôvodnenie pripomienky č. 41: Nie je dôvod, aby orgán ochrany prírody musel dávať podnet na uzatvorenie zmluvy o starostlivosti, táto podmienka sa javí ako zbytočný administratívny stupeň, ktorý môže brzdiť uzatváranie týchto zmlúv. 

Pripomienka je zásadná. 
 	O 	A 	nová úprava náhrady za obmedzenie bežného obhospodarovania všeobecne vrátane novej úpravy jednotlivých inštitútov náhrad- § 61 a § 61e na základe výsledkov rozporových konaní s rôznymi subjektami 	
Verejnosť 	Pripomienka č. 40 k čl. I bod 64 
Pripomienka č. 40: V navrhovanom § 61a ods. 2 vypustiť slová „na podnet orgánu ochrany prírody“. 

Zdôvodnenie pripomienky č. 40: Nie je dôvod, aby orgán ochrany prírody musel dávať podnet na uzatvorenie nájomnej zmluvy, táto podmienka sa javí ako zbytočný administratívny stupeň, ktorý môže brzdiť uzatváranie nájomných zmlúv. 

Pripomienka je zásadná. 
 	O 	A 	nová úprava náhrady za obmedzenie bežného obhospodarovania všeobecne vrátane novej úpravy jednotlivých inštitútov náhrad- § 61 a § 61e na základe výsledkov rozporových konaní s rôznymi subjektami 	
Verejnosť 	Pripomienka č. 39 k čl. I bod 64 
Pripomienka č. 39: Do § 61c navrhujeme vložiť nový odsek v znení „Za účelom realizácie kompenzačných opatrení podľa § 28 môže štát v zastúpení organizácie ochrany prírody nadobúdať do svojho vlastníctva pozemky od navrhovateľa činnosti posudzovanej podľa § 28, ak mu bola udelená povinnosť vykúpiť pre štát pozemky za účelom realizácie kompenzačných opatrení. Postup takéhoto nadobúdania pozemkov do vlastníctva štátu ustanoví ministerstvo všeobecne záväzným predpisom.“ 

Zdôvodnenie pripomienky č.39: Realizácia kompenzačných opatrení je v súčasnosti brzdená aj tým, že neexistuje právny rámec podľa ktorého by navrhovateľ posudzovanej činnosti mohol odovzdať pozemky Štátnej ochrane prírody Slovenskej republiky (prípad realizácie investície v CHVÚ Úľanská mokraď). Pritom tieto pozemky vykúpi navrhovateľ činnosti a ŠOP SR ich môže odovzdať darovaním, alebo za symbolickú cenu, nepôjde teda o postup, ktorý sa predpokladá v novelizačnom bode 63, resp. v navrhnutom § 61c, ods. 1). 

Pripomienka je zásadná. 
 	O 	ČA 	akceptované pokiaľ ide obsah a zdôvodnenie pripomienky - nová úprava v § 61c ods. 3  	
Verejnosť 	Pripomienka č. 38 k čl. I bod 63 
Pripomienka č. 38: V prípade, že zostane v platnosti lehota v návrhu, t.j. „po nadobudnutí platnosti rozhodnutia o schválení plánu starostlivosti o lesy alebo jeho zmeny“, bude nevyhnutné doplniť v prechodných ustanoveniach bod v znení: „Nárok na náhradu za obmedzenie bežného obhospodarovania možno v prípade programov starostlivosti o lesy, ktorých platnosť skončila počas troch rokov pred účinnosťou tohto zákona uplatniť do jedného roka odo dňa účinnosti tohto zákona, ak sú ku dňu účinnosti tohto zákona v týchto programoch starostlivosti o lesy zaevidované obmedzujúce požiadavky orgánov ochrany prírody a nebol uplatnený nárok na náhradu podľa doterajších predpisov. V prípade oprávneného nároku je náhrada vyplácaná jednorázovo za celé obdobie platnosti Programu starostlivosti o lesy.“ 

Zdôvodnenie pripomienky č. 38: Bez prechodného ustanovenia by stratili nárok na náhradu subjekty, ktorým začal platiť PSoL v rokoch 2004 – 2011. 

Pripomienka je zásadná. 	O 	ČA 	akceptované - pokiaľ ide o potrebu doplnenia prechodných ustanovení vo vzťahu k uplatňovaniu finančnej náhrady, nová úprava náhrady za obmedzenie bežného obhospodarovania všeobecne vrátane novej úpravy finančnej náhrady - § 61e na základe výsledkov rozporových konaní s rôznymi subjektami 	
Verejnosť 	Pripomienka č. 37 k čl. I bod 63 
Pripomienka č. 37: V § 61 ods. 16 navrhujeme doplniť vetu v znení: „Náhrada za obmedzenia na lesných pozemkoch uplatnené v schválenom programe starostlivosti o lesy sa vypláca každoročne, vyplatením pomernej časti z celkovej sumy náhrady podľa odseku 1 za obdobie platnosti programu starostlivosti o lesy.“ 

Zdôvodnenie pripomienky č. 37: V navrhovanom § 61 ods. 13 sa uvádza: “Náhradu podľa odseku 8 písm. b) orgán ochrany prírody zníži o výšku podpory alebo dotácie poskytovanú z verejných zdrojov na kompenzáciu znížených výnosov alebo zvýšených nákladov pri obhospodarovaní pozemku podľa osobitných predpisov93i) za obdobie, za ktoré sa poskytuje.” a v ods. 14 sa o.i. uvádza: „Nárok na náhradu podľa odseku 8 písm. b) možno uplatniť v trojročnej lehote, ktorá ak ide o obmedzenie na 
a) lesných pozemkoch, začína plynúť prvým dňom po nadobudnutí platnosti rozhodnutia o schválení plánu starostlivosti o lesy alebo jeho zmeny, v ktorých boli uplatnené obmedzujúce požiadavky orgánu ochrany prírody“ 
V takýchto prípadoch, ktoré tvoria väčšinu z terajších žiadostí o náhradu za obmedzenie obhospodarovania sa bude žiadať a vyplácať náhrada za celé decénium vopred (na 10 rokov). Vopred teda nebude zrejmá výška dotácie za celé obdobie vopred (nie je známa výška). Takisto nebude zrejmé, či je splnená podmienka v navrhovanom § 61 ods. 15 písm. c), teda či oprávnená osoba dodržala obmedzenia bežného obhospodarovania. 

Pripomienka je zásadná. 
 	O 	N 	nová úprava náhrady za obmedzenie bežného obhospodarovania všeobecne vrátane novej úpravy jednotlivých inštitútov náhrad- § 61 a § 61e na základe výsledkov rozporových konaní s rôznymi subjektami 	
Verejnosť 	Pripomienka č. 36 k čl. I bod 63 
Pripomienka č. 36: V § 61 ods. 11 doplniť na koniec vety slová: „a na konanie majú súhlas vlastníka pozemku.“. 

Zdôvodnenie pripomienky č. 36: Vlastnícke právo by malo mať prednosť aj v tomto prípade a nájomca by mal mať právo žiadať o náhradu, len so súhlasom vlastníka (napr. mestské a obecné lesy). 

Pripomienka je zásadná. 
 	O 	ČA 	nová úprava § 61e - oprávnenie nájomcu na finančnú náhradu je viazané na nájomnú zmluvu  	
Verejnosť 	Pripomienka č. 35 k čl. I bod 63 
Pripomienka č. 35: V § 61 vypustiť odseky 5 až 8. Zámenu pozemkov navrhujeme riešiť samostatným ustanovením. 

Zdôvodnenie pripomienky č. 35: Ide o samostatnú možnosť riešenia kompenzačných opatrení keďže nejde o „alternovanie“ náhrady za obmedzenie bežného obhospodarovania len formou zámeny pozemkov. Navrhované znenie je neprehľadné. 

Pripomienka je zásadná. 
 	O 	A 	 	
Verejnosť 	Pripomienka č. 34 k čl. I bod 63 
Pripomienka č. 34: V § 61 vypustiť celý odsek 4. 

Zdôvodnenie pripomienky č. 34: Vôbec nie je zrejmé, čo sa uvedeným odsekom sleduje, je nezrozumiteľný a obsahuje pojmy, ktoré nie sú nijakým spôsobom vysvetlené, ani v odôvodnení materiálu. 

Pripomienka je zásadná. 
 	O 	A 	 	
Verejnosť 	Pripomienka č. 33 k čl. I bod 63 
Pripomienka č. 33: V 61 ods. 3 písm. b) žiadame bodkočiarku nahradiť čiarkou a text „bežným obhospodarovaním sa tiež rozumie vykonávanie opatrení na odstraňovanie následkov škôd v lesoch spôsobených škodlivými činiteľmi,93)“ vypustiť. 

Zdôvodnenie pripomienky č. 33: .: Odstraňovanie následkov škôd nie je bežná činnosť, ale mimoriadna činnosť. Toto ustanovenie je tiež v rozpore so príslušnými ustanoveniami zákona č. 326/2005 Z. z. o lesoch v znení neskorších predpisov (napr. § 2 písm. k). 

Pripomienka je zásadná. 
 	O 	N 	nová úprava náhrady za obmedzenie bežného obhospodarovania pokiaľ ide o hospodárenie v lesoch - po dohode s Ministerstvom pôdohospodárstva a rozvoja vidieka SR v rámci rozporových konaní 	
Verejnosť 	Pripomienka č. 32 k Čl. I, bodu 62 
Pripomienka č. 32: Žiadame vypustiť novelizačný bod 62. 

Zdôvodnenie pripomienky č.32: 
Novela tak, ako je navrhovaná, bezdôvodne znemožňuje výkon sprievodcovskej činnosti sprievodcov cestovného ruchu (podľa predpisu, spomenutého v citácii 86b)) v miestach, resp. na trasách, kde je inak v zmysle platnej legislatívy možný prístup verejnosti, t.j. po značených turistických trasách a náučných chodníkoch. Výkon činnosti sprievodcov cestovného ruchu na značených turistických trasách a náučných chodníkoch pritom nijako neohrozuje prírodu a neobmedzuje jej ochranu ochranu a navrhovaná novela, naopak, obmedzuje možnosti sprievodcov ako osôb, ktorých podnikanie nijako neškodí prírode a ich ochrane a teda obmedzenie nie je nijako odôvodnené. Takéto obmedzenie predstavuje veľmi zásadné obmedzenie podnikateľov v cestovnom ruchu v chránených územiach 3.-5. stupni ochrany, pretože turistické sprevádzanie je jedným z mála služieb s vysokou pridanou hodnotou, ktorou môžu obyvatelia v/pri chránených územiach využívať prínos ochrany prírody. 
Z hľadiska dopadov na prírodné prostredie a jeho ochranu niet rozdielu v tom, či po turistickom chodníku kráča šesť ľudí alebo päť ľudí a ich sprievodca cestovného ruchu. 
Značené turistické a náučné chodníky môžeme vnímať ako verejnosti prístupné miesta a niet dôvodu pre to, aby sprievodca cestovného ruchu nemohol vykonávať svoje povolanie na verejne prístupnom mieste, najmä ak to nepredstavuje žiadnu újmu na prírodnom prostredí a nemá to negatívny dopad na jeho ochranu. 
Okrem toho je problematickým, že organizované skupiny so sprievodcom by mali v podstate voľný stupeň v piatom stupni ochrany. Pri sprevádzaní pritom nie je obmedzený počet ľudí, čiže do týchto území s najvyšším stupňom ochrany by tak sprievodca teoreticky pri súčasnom znení navrhnutého zákona mohol naraz zobrať aj 200 ľudí. 
Pri súčasnom znení návrhu by bolo navyše právne sporné či je sprievodcovskú činnosť možné vykonávať na základe už vydaných právoplatných výnimiek. Vzhľadom ku komplexnosti problematiky, obdobne ako u iných novelizačných bodov by však bolo vhodnejšie aby vykonávacie predpisy boli predložené spolu s novelou zákona ak ministerstvo túto pripomienku neakceptuje. 

Pripomienka je zásadná. 
 	O 	A 	 	
Verejnosť 	Pripomienka č. 31 k čl. I bod 60 
Pripomienka č. 31: Žiadame vypustiť novelizačný bod. 

Zdôvodnenie pripomienky č. 31: Opätovne ako v bode č. 59 ide o zbytočné a nadmerné byrokratické zaťaženie, ktoré v žiadnom prípade nemožno nazvať podporou výskumu tak, ako to uvádza Smernica o vtákoch a Smernica o biotopoch. Navyše v prípade ornitológov, kde sú chránené všetky druhy vtákov, by tak orgán ochrany prírody mal neobmedzený prístup ku všetkým výsledkom výskumu ornitológov bez toho, že by na ich realizáciu prispel. Pritom veľká časť ornitológov realizuje výskum na svoje náklady, často vo svojom voľnom čase a napriek tomu Ministerstvu životného prostredia SR alebo ŠOP SR poskytuje získané výsledky aj nad rámec uvedených povinností. Môže sa však pri zavedení takejto byrokracie stať, že realizátori výskumu budú byrokratickými prekážkami natoľko demotivovaní, že ho prestanú úplne vykonávať a Slovenská republika tak príde o značný objem dát, ktoré potrebuje na to, aby vedela vyhodnotiť nakoľko plní svoje medzinárodné záväzky v ochrane prírody. 
Okrem toho je potrebné uviesť, že navrhnuté znenie je v príkrom rozpore s autorským zákonom č. 618/2003 Z.z. v znení neskorších predpisov § 17, ods. 1) písm. c), ktoré hovorí, že „každý má právo rozhodnúť o tom, kedy zverejní svoje dielo“ a písm. d), ktoré hovorí, že „nedotknuteľnosť svojho diela a manipuláciou s ním“. Dielom je pritom v zmysle ustanovenia § 7 autorského zákona aj „vedecké dielo“ a je tak nepochybné, že ustanovenia autorského zákona sa vzťahujú aj na jeho ochranu. Toto právo je úplne základné právo vedeckého bádania vyplývajúce ako z ústavy článok 43, resp. Listiny základných práv Európskej únie článku 13. Preto nie je prípustné realizátorovi výskumu nariaďovať, kedy má odovzdať výsledky, ako to zamýšľa novelizačný bod 60, lebo je to jeho výsostné právo, aby on rozhodol o publikovaní diela, resp. o manipulácii s ním, ak ho realizujú na vlastné náklady alebo na náklady organizácie, ktorá nie je v nijakom zmluvnom vzťahu v tejto veci s organizáciou ochrany prírody. Aj keby samotné poskytnutie organizácii ochrany prírody neznamenalo okamžité publikovanie, tak napríklad neskoršie reportingy, ktoré Slovensko pripravuje pre Európsku komisiu sú zverejňované EK. Pritom pri týchto reportingoch Slovensko vychádza aj z údajov poskytnutých nezávislými expertmi. 
Veľká údajov zbieraných vo výskume prírody je pritom dnes zbieraná koordinovane do databáz, ktoré sú vlastnené rôznymi právnickými alebo fyzickými osobami. Pritom smernica o právnej ochrane databáz č. 96/9/ES v článku 5, písm. b) jasne uvádza že preklad, zmeny, usporiadanie a všetky ďalšie úpravy databázy sú vo výlučnom práve zhotoviteľa databázy, rovnako ako v písmene a) je vo výlučnom práve zhotoviteľa databázy reprodukcia databázy alebo jej časti. Pritom navrhovaný novelizačný bod 60 núti zhotoviteľa reprodukovať časť databázy, v niektorých prípadoch aj celú databázu, vzhľadom k tomu, že niektoré skupiny živočíchov majú na Slovensku chránené všetkých zástupcov u nás sa pravidelne vyskytujúcich. Keďže v mnohých prípadoch údaje o výskume sú uložené v týchto databázach, tak odovzdanie údajov by organizácii ochrany prírody musela odovzdať v podstate celú databázu, keďže inak uložené dáta tieto organizácie často nemajú. 
Je pritom potrebné uviesť, že tieto databázy sú často ľahko dostupné aj prostredníctvom internetu a je len na organizácii ochrany prírody, či sa dokáže dohodnúť s autorom pozorovania na podmienkach poskytnutia údajov. Nútenie k odovzdávaniu údajov pritom bude mať presne opačný efekt. Pritom väčšina autorov nemá problém poskytnúť dáta organizácii ochrany prírody bezplatne, ich jedinou podmienkou často je len použitie údajov pre reálnu a efektívnu ochrany prírody. Avšak znenie novelizačných bodov 59 a 60 vyvoláva pocit, že ich účelom je zabezpečiť anulovanie platnosti výsledkov, ktoré sa pre niektoré účely veľmi nehodia. Výskum na to aby prinášal výsledky musí byť nestranný a kriticky objektívny. Preto nemôžeme súhlasiť so znením novelizačných bodov 59 a 60 a žiadame vypustenie § 56 zo zákona 543/2002 Z.z. ako celku. Ak prejde navrhované ustanovenie, tak jeden paragraf zákona 543/2002 Z.z. bude v rozpore s troma smernicami, jednou ústavou a jednou Listinou základných práv Európskej únie. Rozpor s piatimi základnými právnymi normami, resp. štyrmi predpismi Európskej únie v jednom paragrafe bude asi rekord, ktorý sa tak ľahko nepodarí prekonať. 

Pripomienka je zásadná. 
 	O 	N 	na základe poznatkov z praxe sa spresňujú povinnosti oprávnenej osoby pri odovzdávaní výsledkov výskumu 	
Verejnosť 	Pripomienka č. 30 k Čl. I bod 59 
Pripomienka č. 30: Navrhujeme nasledovné znenie novelizačného bodu č. 59: „V § 56 sa vypúšťajú odseky 2, 3 a 4“. 

Zdôvodnenie pripomienky č.30: Ministerstvom navrhnuté znenie novelizačného bodu nie je akceptovateľné z viacerých dôvodov. Pokiaľ ide o výskum na národnej úrovni (napr. atlasy rozšírenia stavovcov, prieskum migrácie živočíchov prostredníctvom telemetrie), tak nie je jasné, koho by mal realizátor výskumu osloviť so žiadosťou o súhlas. Pri doslovnej aplikácii navrhnutého znenia napr. na celoslovenské atlasové práce by išlo v podstate o všetkých obyvateľov Slovenska, ktorí vlastnia nejaký pozemok. Je evidentné, že získanie súhlasu od takéhoto množstva ľudí nie je možné, zvlášť keď takýto výskum realizuje jeden malý tím, príp. jednotlivec. Aj pri úprimnej snahe získať súhlas všetkých vlastníkov na národnej úrovni by sa určite našli takí, ktorí by súhlas nedali (napríklad z dôvodu pobytu v zahraničí), na základe čoho by úrady mohli spochybniť použiteľnosť výsledkov pre účely ochrany prírody podľa tohto zákona. Takáto situácia môže nastať napríklad aj pri príprave programu starostlivosti o chránené územia, kde sa môže nájsť aj pri dohode s väčšinou vlastníkov a užívateľov jeden, ktorý s programom nebude súhlasiť, a program starostlivosti (manažmentový plán) tak môže byť ľahko spochybnený. Rovnaké situácie možno očakávať aj pri rozhodnutiach vydaných orgánom ochrany prírody, ktoré v dôsledku tohto zákona a komplikovanosti systému vlastníctva na Slovensku (často stovky vlastníkov v rámci malého územia), môžu byť extrémne ťažko riešiteľné a naopak ľahko súdne napadnuteľné a spochybniteľné. 
Už súčasná úprava je podľa nášho názoru nevyhovujúca a v rozpore s článkom 43, odsek 1 Ústavy Slovenskej republiky, ktorá garantuje slobodu vedeckého bádania. Pritom dnešný § 56, odsek 3 prikazuje, že realizácia akéhokoľvek výskumu podlieha súhlasu vlastníka a podľa odseku 2 výskum chránenej časti krajiny podlieha súhlasu orgánu ochrany prírody. Keďže napríklad voľne žijúce vtáky sú na Slovensku chránené všetky, tak akýkoľvek výskum vtákov podlieha jednak súhlasu orgánu ochrany prírody, a jednak je podmienený súhlasom vlastníka (ktorý v mnohých prípadoch nie je možné získať). Jednoznačne tak nemožno hovoriť o tom, že by sloboda bádania vo vedeckej disciplíne ornitológia bola zaručená. V mnohých prípadoch je totiž nemožné získať súhlas vlastníka kvôli tomu, že je neznámy a súhlas orgánu ochrany prírody nie je nárokovateľný, hoci realizátor výskumu splní všetky ostatné podmienky ako bežný návštevník (pohybuje sa len v územiach, kde mu to zákon umožňuje, neruší chránené druhy ani s nimi nemanipuluje) s jediným rozdielom, že zdvihne ďalekohľad a zapíše pozorovanie. Podľa tohto už súčasný stav je na hrane ústavnosti a ďalšie sprísnenie ustanovení zákona bude ďaleko za ňou. Nehovoriac o tom, že bude v rozpore ako so smernicou o vtákoch (článok 10), tak aj so smernicou o biotopoch, keďže takéto ustanovenie určite nemožno nazvať podporou výskumu. Naopak umožní ignorovanie takých výsledkov, ktoré nemusia vyhovovať tým, ktorí o ich použití budú rozhodovať. 
Okrem toho prijatie navrhnutého znenia spôsobí, že vedci, ktorí nie sú zamestnancami orgánov ochrany prírody alebo Štátnej ochrany prírody SR (ktorých je prevažná väčšina) nebudú môcť podávať podnety, ak zistia porušenia podmienok ochrany prírody. Tak sa môže napríklad stať, že pri výskume bude zistené hniezdo dravých vtákov a pri následnej kontrole bude zistené, že hniezdny strom bol vyrúbaný. Ak bude pri vyšetrovaní podnetu dokázané, že za výrub je zodpovedný vlastník, môže povedať, že nedal súhlas na výskum a tým sa vyviniť napriek tomu, že spôsobil škodu. V podstate tak návrh vytvára legálnu cestu na nevedecké popieranie vedeckých zistení a pravdy. Problémy však ustanovenie nespôsobí len tým, ktorí realizujú výskum s cieľom uplatnenia výsledkov v ochrane prírody. Môže sa dotknúť aj tých, ktorí sa zaoberajú základným výskumom za účelom zistenia nových poznatkov bez ambície použiť ich v ochrane prírody. Po ich publikovaní ich totiž niekto ďalší môže využiť v podnetoch, návrhoch a iných dokumentoch, ktoré sa vypracujú pre potreby tohto zákona. Ak s ich použitím neskôr nebude súhlasiť vlastník, tak to môže viesť nielen k preskúmaniu toho, či vlastník dal súhlas, ale aj toho či dal súhlas orgán ochrany prírody a k následnému udeleniu pokuty aj napriek tomu, že údaje neboli zbierané na účely zákona o ochrane prírody a krajiny. V prípade schválenia úpravy v novelizačnom bode 59 takáto obava môže spôsobiť aj to, že vedci niektoré údaje radšej vôbec nebudú publikovať a v konečnom dôsledku sa orgány ochrany prírody nebudú mať o čo opierať pri svojich rozhodnutiach a v niektorých prípadoch sa môže úplne ochromiť ich činnosť. Nehovoriac o tom, že navrhnuté znenie znemožní používanie údajov, kde nie je poskytnutý súhlas vlastníka nielen ako podkladové dáta pre rozhodnutia orgánu ochrany prírody, alebo pri podnetoch, ale aj v činnosti mimovládnych organizácií, ktoré ich často používajú ako účastníci konaní, citujúc z rôznych vedeckých prác. V podstate sa tak odbúra odbornosť rozhodnutí v ochrane prírody a rozhodnutia nebudú založené na odborných dátach a faktoch, ale politických rozhodnutiach a ekonomických záujmoch. 
Nemenej dôležité je, že navrhnuté (ale aj platné znenie) je podľa nášho názoru v rozpore s článkom 43 Ústavy Slovenskej republiky a článkom 13 Listiny základných práv Európskej únie, ktorý hovorí „Umelecká tvorba a vedecké bádanie nesmú byť obmedzované“, zároveň je v rozpore aj s článkom 10 smernice o vtákoch 2009/147/ES, ktorý hovorí, že členské štáty majú podporovať výskum a článkom 12 smernice o vtákoch, keďže toto ustanovenie znemožní Slovensku získať kompletné údaje o výskyte vtáctva, ktoré sú v prevažnej väčšine založené na údajoch ornitológov, čo nie sú zamestnancami štátnej ochrany prírody. Rovnako je navrhnuté znenie v rozpore s článkom 18 Smernice o biotopoch, keďže rovnako ako v prípade smernice o vtákoch toto reštriktívne opatrenie nemožno označiť ako podporu výskumu s cieľom ochrany prírody, ale naopak. Upozorňujeme, že výskum chránených častí prírody a krajiny sa v prevažnej väčšine prípadov na Slovensku robí na nekomerčnej báze a na vlastné náklady vedcov a také reštriktívne opatrenie, ako je navrhnuté v bode 59, neplatí v žiadnej inej krajine Európskej únie. 
Pre vyššie uvedené dôvody a zlé skúsenosti z aplikácie v minulosti žiadame úplne vypustiť uvedené odseky z § 56. Záujmy vlastníkov úplne dostatočne chráni na Slovensku iná legislatíva a samotné zistenie výskytu chráneného druhu živočícha alebo rastliny ešte vlastníkovi nezakladá žiadne obmedzenia. Tie môžu vzniknúť až pri následnom konaní, ak získané údaje pre toto konanie budú použité, kde však má vlastník dostatočné práva, ako sa voči rozhodnutiu brániť právnou cestou, ak s ním nie je spokojný. 
Zároveň uvádzame, že nemožnosť použitia výsledkov výskumu v konaniach podľa zákona o ochrane prírody, bude viesť k porušeniu princípu materiálnej pravdy podľa správneho poriadku, ktorá stanovuje, že správne orgány sú povinné zistiť skutočný stav veci a k tomu si zaobstarať príslušné dôkazy a pri svojom rozhodovaní z nich vychádzať. V prípade, ak správne orgány nebudú môcť použiť výsledky výskumu ako jeden z dôkazov pre svoje konanie, nebude môcť byť zásada materiálnej pravdy naplnená a takto vydané rozhodnutie tak bude v rozpore so správnym poriadkom. 

Pripomienka je zásadná. 
 	O 	N 	nová úprava v § 56 ods. 7 - Na vyhlasovanie ochrany osobitne chránených častí prírody a krajiny podľa § 50 môžu byť použité iba výsledky výskumu vykonávaného v súlade s odsekmi 2 až 6. 	
Verejnosť 	Pripomienka č. 29 k čl. I 
Pripomienka č. 29: Žiadame doplniť nový novelizačný bod v znení „V § 54 ods. 2 sa vypúšťa písmeno f)“. 

Zdôvodnenie pripomienky č.29: Podľa ustanovenia § 54 ods. 4 písm. d) zákona č. 543/2002 Z.z. o ochrane prírody patrí Plán starostlivosti o lesy medzi dokumentáciu ochrany prírody (dokumenty starostlivosti). Je neštandardné, že ako jedinú dokumentáciu ochrany prírody ju neschvaľuje orgán ochrany prírody a krajiny, ale orgán štátnej správy lesného hospodárstva. Dlhoročné skúsenosti ukazujú, že orgány o organizácie ochrany prírody sa márne snažia presadiť opatrenia smerujúce k zachovaniu alebo zlepšeniu stavu lesných typov biotopov a biotopov druhov do PSoL. Takmer vždy sa to končí na tom, že orgány lesného hospodárstva akceptujú iba tie požiadavky/obmedzenia, ktoré sú dané zákonom č. 543/2002 Z.z., všeobecne záväznými vyhláškami alebo rozhodnutiami orgánov ochrany prírody. Prioritou PSoL je trvalo udržateľné hospodárenie v lesoch a nie riešenie špecifických požiadaviek na starostlivosť o chránené územia, chránené druhy a územia NATURA 2000. PSoL preto neplní a v súčasnosti ani nemôže plniť úlohu dokumentu starostlivosti podľa zákona č. 543/2002 Z.z.. Práve naopak, v mnohých prípadoch realizácia opatrení v ňom naplánovaných prispieva k zhoršovaniu stavu lesných typov biotopov a biotopov druhov európskeho a národného významu. Toto sa deje aj z dôvodu, že podkladom vyhotovenie PSoL nevychádza z poznania rozšírenia jednotlivých typov biotopov európskeho a národného významu, ich stavu a miest výskytu druhov európskeho a národného významu. Dokument, ktorý sa dnes – v zmysle platného znenia zákona o lesoch – formálne nazýva program starostlivosti o lesy nespĺňa náležitosti obdobných dokumentov (programy starostlivosti), ktoré sa v zmysle zákona č. 543/2002 Z. z. o ochrane prírody a krajiny v znení neskorších predpisov (§ 54) považujú za dokumentáciu ochrany prírody. Pojem program starostlivosti o lesy je skôr eufemizmus než skutočné pomenovanie skutočnosti, pričom (zrejme aj z uvedených dôvodov) sa v praxi tento pojem neujal. Prirodzeným pomenovaním takéhoto dokumentu je i naďalej desaťročia používaný a zaužívaný pojem lesný hospodárska plán, ktorý podstatne lepšie vyjadruje skutočnú povahu takéhoto dokumentu. Jeho primárnym cieľom vždy bolo a aj je stanoviť základné ukazovatele, opatrenia, rámce a limity hospodárskeho využívania lesov, samozrejme aj s ohľadom na mimoprodukčné funkcie lesov a nie ochrana prírody, biotopov, druhov či charakteristického vzhľadu krajiny. Vyše 70% lesov Slovenskej republiky sú lesy zaradené do kategórie hospodársky lesov, v ktorých je v zmysle zákona o lesoch hlavným účelom produkcia dreva. V takýchto lesoch (ktoré tvoria väčšinu z výmery lesov) nevidíme relevantný dôvod na to, aby sa dokument stanovujúci hospodárske opatrenia za účelom využívania produkcie dreva bol zaradený medzi dokumentáciu ochrany prírody. 

Pripomienka je zásadná. 
 	O 	N 	Pripomienka je nad rámec rozsahu novelizácie zákona.  	
Verejnosť 	Pripomienka č. 28 k čl. I bod 47 
Pripomienka č. 28: Žiadame vypustiť navrhovaný novelizačný bod. 

Zdôvodnenie pripomienky č.28: Toto ustanovenie považujeme za nedomyslené z nasledovných dôvodov: 1) Až na zanedbateľné % je navrhovateľom CHÚ štát prostredníctvom organizácie ochrany prírody. Za posledných 10 rokov je to 98% prípadov. 2) Opodstatnenosť návrhu by sa mala skúmať v procese podľa § 50. 
Je pochopiteľné, že skôr ako orgán ochrany prírody začne legislatívny proces mal by byť presvedčený, že územie spĺňa zákonné kritériá na vyhlásenie územnej ochrany stanovené zákonom a projekt po formálnej stránke spĺňa náležitosti podľa platných právnych predpisov. 

Pripomienka je zásadná. 
 	O 	N 	- cieľom úpravy bolo spresnenie postupu vyhlasovania chránených území - nová komplexná úprava § 50 po zohľadnení pripomienok rôznych subjektov - spresnenie sa týka aj postupu pred oznámením zámeru 	
Verejnosť 	Pripomienka č. 27 k čl. I bod 46 
Pripomienka č. 27: Žiadame upraviť bod tak, že písmeno b) bude znieť nasledovne „bezodkladne oznámiť Štátnej ochrane prírody Slovenskej republiky doručenie oznámenia ak je výrub plánovaný v chránenom území,“ a písmeno b) v navrhnutom novelizačnom bode sa označí ako c). 

Zdôvodnenie pripomienky č.27.: V posledných rokoch evidujeme rozsiahly problém veľkých výrubov nelesnej drevinnej vegetácie. Okrem zle nastavených dotácií na podporu výroby energie z biomasy, resp. drevnej štiepky je problémom aj to, že žiadny orgán ochrany prírody s výnimkou obcí nemá prístup k týmto oznámeniam a obce ich až na pár výnimiek nekonzultujú so štátnou správou, ktorá disponuje údajmi o výskyte alebo absencii chránených druhov na drevinách, ktoré sa plánujú vyrúbať. Obce tak často rozhodujú bez znalosti významu dotknutých drevín, čo vedie v konečnom dôsledku k strate biodiverzity. Preto je dôležité, aby každý plánovaný výrub v chránených územiach oznámili bezodkladne ŠOP SR, ktorá by k tomu následne vydala záväzné stanovisko podľa nižšie uvedenej pripomienky k novelizačnému bodu 76. 

Pripomienka je zásadná. 
 	O 	N 	novelizované znenie odsekov 7 a 8 upravené po zohľadnení pripopmienok viacerých subjektov v rámci rozporových konaní , najmä Ministerstva dopravy, výstavby a regionálneho rozvoja SR 	
Verejnosť 	Pripomienka č. 26 k Čl. I, bodu 44 
Pripomienka č. 26: Žiadame vypustiť novelizačný bod č. 44. 

Zdôvodnenie pripomienky č. 26: Navrhovaná novela umožní výruby drevín a krov, vrátane ničenia brehových porastov, rastúcich v ochrannom pásme národných parkov. 

Pripomienka je zásadná. 
 	O 	N 	vypúšťa sa novelizácia § 47 ods. 5 okrem legislatívnotechnickej úpravy nadväzujúcej na úpravu odseku 4,  	
Verejnosť 	Pripomienka č. 25 k Čl. I 
Pripomienka č. 25: Žiadame doplniť nový novelizačný bod podľa ktorého sa do § 47 ods. 4 doplní nové písmeno „h)“ ktoré znie „ak sa výrub vykonáva ako súčasť odbornej starostlivosti na základe vypracovaného dokumentu starostlivosti o dreviny podľa § 54 ods. 16“. 

Zdôvodnenie pripomienky č.25.: Ťažiskovo je starostlivosť o dreviny ako súčasť starostlivosti o zeleň v kompetencii samospráv a priamo vyplýva zo zákona č. 369/1990 Zb. o obecnom zriadení, podľa ktorého sa má majetok obce zveľaďovať a zhodnocovať a vo svojej celkovej hodnote zásadne nezmenšený zachovať. Jeho správa a údržba je povinnosťou obce a je financovaná z rozpočtu obce. Obce teda majú mať možnosť riadne sa starať o svoj majetok, na základe spracovaného dokumentu starostlivosti o dreviny. 

Pripomienka je zásadná. 
 	O 	N 	novelizované znenie § 47 ods. 4 bolo novo upravené po zohľadnení pripomienok viacerých subjektov, pripomienku zahŕňa úprava v odseku 4 písm. f)  	
Verejnosť 	Pripomienka č. 24 k čl. I bodu 43 
Pripomienka č. 24: Žiadame vypustiť novelizačný bod. 

Zdôvodnenie pripomienky č.24.: Tak ako je novelizačný bod navrhnutý zbytočne poľavuje v nárokoch na ochranu prírody tam, kde to nie je potrebné a ani žiaduce. Nielenže navrhnutý bod nevyrieši dlhodobý pokles biodiverzity (napríklad vtáčích druhov viazaných na nelesnú drevinovú, resp. krovinnú vegetáciu), ale naopak k nemu výrazne prispeje. K tomu prispeje predovšetkým to, že sa zmiernia požiadavky pri ktorých je potrebné žiadať súhlas a bez súhlasu bude možné vyrúbať aj dreviny s obvodom nad 80 cm. To už je v tomto prípade veľká časť vetrolamov na poliach. Rovnako veľmi nevhodné je úplné vypustenie ochrany drevín v záhradách. Pritom intravilány sú dôležité pre prežitie niektorých druhov (ďateľ hnedkavý), ktoré sú zároveň kritériovými druhmi v niektorých chránených vtáčích územiach. Tým, že sa na tieto ich biotopy v záhradách vzťahovala všeobecná ochrana bolo spôsobené aj to, že Slovensko vedelo vysvetliť prečo znížilo rozlohu chránených vtáčích území a vypustilo intravilány z CHVÚ. Po tejto zmene to Slovensko vysvetliť nebude vedieť a niektoré druhy, ktoré sú predmetom ochrany podľa smernice o vtákoch ostanú z veľkej časti nechránené. 
Tento novelizačný bod taktiež umožňuje nekontrolované výruby drevín na brehoch vodných tokov a pobrežných pozemkoch, čo je neprijateľné. Novela zákona v súvislosti s výrubom drevín na jednom mieste uvádza, že súhlas potrebný nie je (novelizačný bod 43), na inom mieste uvádza, že súhlas potrebný je (novelizačný bod 46). Aj tento rozpor poukazuje na zlú koncepciu predkladanej novely zákona. 
Okrem toho je potrebné starostlivo na niektorých miestach zvažovať aj výrub inváznych drevín. Hoci ich prítomnosť v krajine nie je žiadúca, ale do času ich nahradenia pôvodnými druhmi na miestach, kde invázne druhy prevažujú by ich nekontrolovaný výrub mohol spôsobiť negatívny dopad na ostatné zložky prírody. Mnohé invázne druhy drevín sú súčasťou významných krajinných prvkov (remízky, vetrolamy, parky, záhrady), preto ich výrub bez predchádzajúceho súhlasu môže mať fatálne následky na štruktúru krajiny, kvalitu prostredia a druhovú diverzitu. Zvýšenie obvodu kmeňa stromov, v prípade ktorých sa súhlas na výrub nevyžaduje, by tiež napríklad znamenalo ohrozenie porastov, ktoré boli vysadené ako náhradná výsadba, v rámci kompenzačných opatrení. 

Pripomienka je zásadná. 
 	O 	ČA 	novelizované znenie § 47 od.s 4 bolo novo upravené po zohľadnení pripomienok viacerých subjektov 	
Verejnosť 	Pripomienka č. 23 k čl. I bod 27 
Pripomienka č. 23: V navrhovanom § 35 ods. 6 žiadame slová „organizácii ochrany prírody, ktorá určí ďalšie nakladanie s ním. Organizácia ochrany prírody vedie o oznámeniach písomnú evidenciu. Ak je nálezom poľovná zver, oznámi nález užívateľovi poľovného revíru.“, nahradiť slovami „organizácii ochrany prírody, ktorá bezodkladne určí a zabezpečí zber živočícha a ďalšie vhodné nakladanie s ním. Organizácia ochrany prírody vedie o oznámeniach písomnú evidenciu. Ak je nálezom poľovná zver, oznámi nález užívateľovi poľovného revíru a zabezpečí ďalšie vhodné nakladanie so živočíchom.“. 

Zdôvodnenie pripomienky č.23.: Na základe praktických skúseností dochádza v súčasnosti k tomu, že organizácia ochrany prírody nedokáže zabezpečiť zber hendikepovaných živočíchov a mimo pracovného času organizácií ochrany prírody ani určenie nakladania, v zmysle platných ustanovení. Okrem toho navrhované znenie nedefinuje, kto by mal zabezpečiť prevzatie (zber) živočícha. Ďalším nedostatkom navrhovaného znenia je nejasná formulácia, týkajúca sa chráneného živočícha, ktorý je zároveň poľovnou zverou. V dôsledku toho ani v súčasnosti organizácie ochrany prírody nezabezpečujú nakladanie s takýmito živočíchmi a nerefundujú náklady na starostlivosť o ne. 

Pripomienka je zásadná. 
 	O 	N 	navrhované znenie vyplynulo z poznatkov z praxe a pokiaľ ide o poľovnú zver, bolo spresnené na základe pripomienky Ministerstva pôdohospodárstva a rozvoja vidieka SR. 	
Verejnosť 	Pripomienka č. 22 k čl. I bod 33 
Pripomienka č. 22: Navrhujeme nasledovné znenie § 35 odsek 1: 
„(1) Chráneného živočícha je zakázané 
a) odchytávať v jeho prirodzenom areáli, 
b) úmyselne zraňovať alebo usmrcovať, 
c) úmyselne rušiť v jeho prirodzenom areáli, najmä v období hniezdenia, rozmnožovania, výchovy mláďat, zimného spánku alebo migrácie, 
d) medzidruhovo krížiť vrátane krížencov, 
e) držať, prepravovať, predávať, vymieňať alebo ponúkať na predaj alebo výmenu. 

Zdôvodnenie pripomienky č.22.: Navrhované znenie § 35 odsek 1, bod b), stanovovalo zákaz len v prípade usmrtenia alebo zranenia živočícha v jeho prirodzenom areáli. Máme za to, že chránený živočích nárok na ochranu mimo prirodzeného areálu nestráca a je nemenej dôležité myslieť na jeho ochranu aj na lokalitách, ktoré síce nie sú jeho optimálnym biotopom ale v zmysle tejto formulácie by mohli byť označené, že nie sú jeho prirodzeným areálom. Navrhované znenie § 35 odsek 1, bod c) obsahovalo pojem „sťahovanie“, pričom v prípade živočíchov sa pre tento účel využíva pojem „migrácia“, ktorý tiež navrhujeme vymeniť. 

Pripomienka je zásadná. 
 	O 	N 	podľa názoru ministerstva je novelizované znenie § 35 ods. 1 v súlade so smernicami EÚ- smernica Rady č. 92/43/EHS o ochrane prirodzených biotopov a voľne žijúcich živočíchov a rastlín a smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/147/ES z 30. novembra 2009 o ochrane voľne žijúceho vtáctva. 	
Verejnosť 	Pripomienka č. 21 k Čl. I  
Pripomienka č. 21: Žiadame pridať za súčasný novelizačný bod č. 32 nový novelizačný bod, ktorý nahradí v § 28 odseky 2 až 4 nasledovným textom: 
(2) Akýkoľvek plán alebo projekt, ktorý môže mať samostatne alebo v kombinácii s iným plánom alebo projektom významný vplyv na územie európskej sústavy chránených území, pričom nie je potrebný pre zabezpečenie starostlivosti o toto územie podľa dokumentácie ochrany prírody, možno schváliť alebo povoliť, len ak bol predmetom primeraného hodnotenia jeho vplyvov na územie európskej sústavy chránených území z hľadiska cieľov jeho ochrany. 
(3) Osoba, ktorá zabezpečuje vypracovanie plánu alebo zamýšľa uskutočniť projekt (ďalej len „navrhovateľ“) podľa odseku 2 je povinná návrh plánu alebo projektu predložiť správe chráneného územia na vyjadrenie k významnosti jeho vplyvu na územie európskej sústavy chránených území. Táto povinnosť sa nevzťahuje na plány alebo projekty, ktoré podliehajú povinnému hodnoteniu vplyvov podľa osobitného predpisu. ) 
(4) Správa chráneného územia vydá k predloženému návrhu plánu alebo projektu podľa odseku 3 odborné stanovisko. Ak správa chráneného územia vo svojom odbornom stanovisku nevylúči významný vplyv návrhu plánu alebo projektu na územie európskej sústavy chránených území, navrhovateľ je povinný predložiť ministerstvu zámer plánu alebo projektu na hodnotenie jeho vplyvov na územie európskej sústavy chránených území. 
(5) Na základe predloženého zámeru plánu alebo projektu ministerstvo určí rozsah hodnotenia jeho vplyvov. Hodnotenie vplyvov návrhu plánu alebo projektu na územie európskej sústavy chránených území pozostáva z identifikácie aspektov plánu alebo projektu, ktoré môžu ovplyvňovať ciele ochrany územia európskej sústavy chránených území, predpovedania vplyvov plánu alebo projektu na územie európskej sústavy chránených území, vyhodnotenia nepriaznivých vplyvov na integritu územia európskej sústavy chránených území a vyhodnotenia zmierňujúcich opatrení a zhodnotenia alternatívnych riešení. Posúdenie musí obsahovať úplné, presné a definitívne zistenia a závery, ktoré odstránia akúkoľvek dôvodnú vedeckú pochybnosť, pokiaľ ide o vplyv prác plánovaných v dotknutom území európskej sústavy chránených území. 
(6) V prípade návrhov plánov alebo projektov, ktoré môžu mať samostatne alebo v kombinácii s iným plánom alebo projektom významný vplyv na územie európskej sústavy chránených území a ktoré sú predmetom hodnotenia vplyvov podľa osobitného predpisu,1) ministerstvo určí rozsah hodnotenia ich vplyvov po dohode s príslušným orgánom. 
(7) Výstupom hodnotenia vplyvov podľa odseku 5 a 6 je správa o hodnotení vplyvov návrhu plánu alebo projektu na územie európskej sústavy chránených území, ktorú navrhovateľ doručí ministerstvu. V prípade návrhov plánov alebo projektov podľa odseku 6 táto správa tvorí samostatnú časť správy o hodnotení vplyvov na životné prostredie. ) Hodnotenie podľa odseku 5 a 6 môžu vykonávať len fyzické osoby, ktoré sú držiteľmi špeciálnej autorizácie. Podmienkou pre udelenie autorizácie je bezúhonnosť, vysokoškolské vzdelanie zodpovedajúceho zamerania a skúška odbornej spôsobilosti. Autorizáciu udeľuje a odníma Ministerstvo životného prostredia SR. Podrobnosti o procese udeľovania autorizácie a jej odnímania ustanoví ministerstvo všeobecne záväzným právnym predpisom. 
(8) Správu o hodnotení vplyvov zverejní ministerstvo bezodkladne na webovom sídle ministerstva. Povoľujúci orgán, dotknutý orgán, dotknutá obec a verejnosť doručí svoje stanovisko ministerstvu do 30 dní. 
(9) Na základe správy o hodnotení ministerstvo vydá k návrhu plánu alebo projektu záväzné stanovisko, v ktorom okrem celkového hodnotenia vplyvov návrhu plánu alebo projektu na územie európskej sústavy chránených území uvedie, či súhlasí s realizáciou plánu alebo projektu, prípadne za akých podmienok, ako aj požadovaný rozsah sledovania a vyhodnocovania vplyvov plánu alebo projektu na územie európskej sústavy chránených území. 
(10) Povoľujúci orgán nemôže povoliť zásahy, ktoré môžu trvalo ohroziť ekologické vlastnosti lokalít, v ktorých sa vyskytujú prioritné typy prirodzených biotopov a prioritné druhy. Plán alebo projekt, ktorý priamo nesúvisí so správou lokality alebo pre ňu nie je potrebný, nepriaznivo ovplyvňuje integritu tejto lokality, ak by mohol brániť trvalému zachovaniu základných vlastností dotknutej lokality súvisiacich s prítomnosťou prioritného typu prirodzeného biotopu, ktorého cieľ ochrany odôvodnil zaradenie tejto lokality do zoznamu území európskej sústavy chránených území. Povoľujúci orgán nemôže povoliť zásahy, ktoré by mohli viesť k strate alebo k čiastočnému a nenapraviteľnému zničeniu prioritného typu prirodzeného biotopu alebo biotopu prioritného druhu, ktorý sa nachádza v predmetnom území európskej sústavy chránených území, ak sa tak preukáže v hodnotení vplyvov podľa odseku 7. 
(11) Podrobnosti o procese hodnotenia návrhov plánov alebo projektov a o náležitostiach zámeru a hodnotiacej správy ustanoví všeobecne záväzný právny predpis, ktorý vydá ministerstvo.“ 

Následne žiadame aby sa odseky 5, 6, 7 a 8 v súčasnom § 28 primerane prečíslovali. Rovnako žiadame, aby sa aby sa v súčasnom § 28 vypustil odsek 9. 

Zdôvodnenie pripomienky č.21.: Súčasné znenie ustanovenia § 28 nedostatočne aplikuje článok 6 odsek 3 a 4 smernice o biotopoch 92/43/EHS. V dôsledku tejto zlej aplikácie vzniká absurdná situácia, kedy pri posudzovaní veľkých líniových stavieb postupujú investori podľa českej metodiky. Táto metodika je síce dobrá, ale nie je právne záväzná na Slovensku a MŽP SR ani takúto metodiku tak, aby bola právne záväzná prijať nemôže, lebo jej to neumožňuje dnešný zákon 543/2002 Z.z. na rozdiel od zákona č. 114/1992 Sb., ktorý takúto možnosť českému ministerstvu životného prostredia dáva. Pritom aplikovanie týchto odsekov smernice o biotopoch je kľúčové, ako pre udržanie vhodného režimu ochrany biodiverzity, tak aj pre investorov aby mali jasný zákonný rámec na realizáciu svojich projektov (napríklad výstavba D4 bez jasného právneho rámca môže byť v úseku cez Dunaj významne oneskorená až do momentu kým dôjde ku konsenzu medzi zainteresovanými subjektmi, ktorých názory sú často úplne opačné). Bez ujasnenia týchto povinnosti sa tak ľahko aj do budúcna môže stať, že bude dochádzať k nejasnostiam pri výklade našej a európskej legislatívy a k rozporom. Tieto články smernice o biotopoch by mali byť upravené v zákone 543/2002 Z.z.. (nemali by byť predmetom úpravy zákona o posudzovaní vplyvov na životné prostredie, ako bolo štátnym tajomníkom MŽP SR uvedené na prerokovaní návrhu novely zákona 543/2002 Z.z. dňa 6. mája 2013), keďže smernicu o biotopoch (a uvedené primerané hodnotenie podľa jej článkov 6.3 a 6.4) preberá predovšetkým zákon 543/2002 Z.z.. Ďalej upozorňujeme, že bude pri tomto posudzovaní potrebné zmeniť, ako uvádzame nižšie, aj právne ukotvenie samotného realizovania zmierňujúcich opatrení. Vo viacerých prípadoch sa bude jednať o vytvorenie náhradných biotopov (lesa, trávnatých porastov) u ktorých bude dôležité zabezpečiť dlhodobú starostlivosť o ne. Preto by aj s týmto mal rátať novelizačný bod č. 63 alebo 64 predloženého materiálu, aby mal investor možnosť vykúpiť a prenechať pozemky v rámci kompenzačných opatrení Štátnej ochrane prírody SR na základe posúdenia podľa článku 6 odseku 3 a 4 smernice o biotopoch. To, že takto dnes nie je možné realizovať opatrenia spôsobilo zlyhanie viacerých kompenzačných opatrení (napríklad v CHVÚ Úľanská mokraď). 
Doplnenie § 28 tak aby riadne upravoval primerané hodnotenie podľa článkov 6.3 a 6.4 smernice o biotopoch je pritom kľúčové aj preto, že tieto ustanovenia sú jadrom smernice a bez ich riadnej implementácie ťažko hovoriť o tom, že smernica je u nás riadne implementovaná. Nami navrhnuté znenie § 28 zároveň reflektuje aj aktuálny rozsudok ESD vo veci C-258/11 zo dňa 11.apríla 2013, ktorý sa týkal výstavby cesty cez územie európskej sústavy chránených území NATURA 2000, a ktorý sa týkal aj procesu posudzovania vplyvov podľa článku 6.3 a 6.4 smernice o biotopoch. Úprava podľa tohto rozsudku zabezpečí, že proces posudzovania tak u nás bude dobre aplikovateľný a pomôže urýchliť prípravu dôležitých projektov tým, že sa ujasnia kritéria ich posudzovania a aj chápanie niektorých pojmov, ako je napríklad ochrana integrity lokality. 

Pripomienka je zásadná. 
 	O 	N 	nová úprava § 28 po rozporovom konaní len v rozsahu pripomienky Ministerstva dopravy, výstavby a regionálneho rozvoja SR týkajúcej sa požiadavky na úpravu postupu na stanovenie vyššieho verejného záujmu - v súlade s uznesením vlády SR č. 793 z 11. novembra 2009 - NATURA 2000 	
Verejnosť 	Pripomienka č. 20 k čl. I body 31 a 32 
Pripomienka č. 20: Žiadame vypustiť novelizačné body 31 a 32. 

Zdôvodnenie pripomienky č.20.: Zdôvodnenie obdobne ako v pripomienky č. 16 a 17. 

Pripomienka je zásadná. 
 	O 	N 	Doterajšia kompetencia orgánov ochrany prírody na vyhlasovanie chránených území prechádza na vládu SR, vzhľadom na dopady na verejné financie súvisiace uplatňovaním náhrad z titulu určenia podmienok ochrany na vyhlásenom chránených území (výsledok rozporového konania) . 	
Verejnosť 	Pripomienka č. 19 k čl. I bod 28 
Pripomienka č. 19: Žiadame vypustiť novelizačný bod 28. 

Zdôvodnenie pripomienky č.19.: Zdôvodnenie obdobne ako v pripomienky č. 16 a 17. 

Pripomienka je zásadná. 
 	O 	N 	Doterajšia kompetencia orgánov ochrany prírody na vyhlasovanie chránených území prechádza na vládu SR, vzhľadom na dopady na verejné financie súvisiace uplatňovaním náhrad z titulu určenia podmienok ochrany na vyhlásenom chránených území (výsledok rozporového konania) . 	
Verejnosť 	Pripomienka č. 18 k čl. I bod 27 
Pripomienka č. 18: Žiadame vypustiť novelizačný bod 27. 

Zdôvodnenie pripomienky č.18.: Zdôvodnenie obdobne ako v pripomienky č. 16 a 17. 

Pripomienka je zásadná. 
 	O 	N 	Doterajšia kompetencia orgánov ochrany prírody na vyhlasovanie chránených území prechádza na vládu SR, vzhľadom na dopady na verejné financie súvisiace uplatňovaním náhrad z titulu určenia podmienok ochrany na vyhlásenom chránených území (výsledok rozporového konania) . 	
Verejnosť 	Pripomienka č. 17 k čl. I bod 26 
Pripomienka č. 17: Žiadame v novelizačnom bode č. 26 slová „vláda nariadením“ nahradiť slovami „ministerstvo všeobecne záväzným predpisom“. 

Zdôvodnenie pripomienky č.17.: Obdobne ako v pripomienke č. 16 pokladáme v súčasnosti navrhnuté znenie novelizačného bodu č. 9 za nesystémové a žiadame, aby aj o vyhlásení chráneného územia, ako aj o stupni ochrany rozhodoval príslušný rezort. 

Pripomienka je zásadná. 
 	O 	N 	Doterajšia kompetencia orgánov ochrany prírody na vyhlasovanie chránených území prechádza na vládu SR, vzhľadom na dopady na verejné financie súvisiace uplatňovaním náhrad z titulu určenia podmienok ochrany na vyhlásenom chránených území (výsledok rozporového konania) . 	
Verejnosť 	Pripomienka č. 16 k čl. I bod 25 
Pripomienka č. 16: V novelizačnom bode č. 25 žiadame slová „vláda nariadením vyhlásiť“ nahradiť slovami „ministerstvo všeobecne záväzným predpisom vyhlásiť“. 

Zdôvodnenie pripomienky č. 16.: Zmena procesu vyhlasovania chránených území tak, že ich bude vyhlasovať Vláda Slovenskej republiky aj v prípade maloplošných chránených území pokladáme za nesystémové riešenie, obzvlášť keď ide o stovky chránených území, ktoré sa možno v budúcnosti budú musieť prevyhlasovať ak sa zmení ich stav, alebo bude potrebné urobiť drobné zmeny hraníc. Práve pre takéto prípady sú ustanovené jednotlivé rezorty, ako je Ministerstvo životného prostredia SR, aby túto problematiku ako príslušný rezort riešil a územia vyhlasoval. Ostatné rezorty majú dostatočný priestor na to, aby sa k zmenám vyjadrili v rámci príslušných procesov, v tomto prípade ak by bol prijatý náš návrh v rámci medzirezortného pripomienkovania. Pritom oveľa závažnejšie opatrenia s oveľa výraznejším dopadom na široké vrstvy obyvateľstva sa publikujú prostredníctvom vyhlášok vydaných príslušnými rezortmi, resp. inštitúciami (napr. v súčasnosti na portáli právnych predpisov zverejnený návrh vyhlášky Úradu pre reguláciu sieťových odvetví, ktorou sa ustanovuje cenová regulácia v plynárenstve alebo vyhláška Ministerstva zdravotníctva, ktorou sa ustanovujú požiadavky na prírodnú liečivú vodu), preto je ťažko zdôvodniteľné prečo práve vyhlášky, ktorými sa vyhlasujú chránené územia by mali byť vyhlasované nariadeniami vlády, obzvlášť keď aj závažnejšia problematika iných rezortov je vyhlasovaná vyhláškami. Poukazujeme aj na to, že navrhovaný presun kompetencií nie je v materiáli nijakým spôsobom zdôvodnený. Vôbec nie je jasné, prečo by sa práva Vláda SR mala stať tým, kto vyhlasuje všetky chránené územia (s jednou výnimkou) a prečo sa MŽP SR tejto kompetencie iniciatívne vzdáva a aké dôvody vedú k tomuto návrhu. 
V súčasnom znení zákona 543/2002 sa v §104 ods. 28 uvádza „Vláda do jedného roka od nadobudnutia účinnosti tohto zákona vydá nariadenie, ktorým vyhlási zóny Tatranského národného parku.“ Vláda, napriek záväzku v zákone, nariadenie nevydala do stanoveného termínu. Nie je preto žiadúce rozširovať kompetencie vlády v súvislosti s vyhlasovaním nových alebo rušením existujúcich chránených území, keďže je zrejmé, že ani existujúce záväzky pre jedno chránené územie sa nedarí naplniť. 

Pripomienka je zásadná. 
 	O 	N 	Doterajšia kompetencia orgánov ochrany prírody na vyhlasovanie chránených území prechádza na vládu SR, vzhľadom na dopady na verejné financie súvisiace uplatňovaním náhrad z titulu určenia podmienok ochrany na vyhlásenom chránených území (výsledok rozporového konania) . 	
Verejnosť 	Pripomienka č. 15 k Čl. I, bod 20. 
Pripomienka č. 15: Žiadame vypustiť novelizačný bod č. 20. 

Zdôvodnenie pripomienky č.15.: Ak sú splnené všetky zákonné dôvody na vyhlásenie ochranného pásma, tak by malo byť vyhlásené ochranné pásmo automaticky tak ako to predpokladá zákon dnes. Navrhnutý novelizačný bod 20 pritom dáva v tomto orgánu ochrany prírody možnosť rozhodnúť aj na základe subjektívnych, nielen zákonných dôvodov. : Zmena navrhovaná predkladateľom umožňuje svojvôľu orgánov ochrany prírody pri vyhlasovaní ochranných pasiem chránených území. V zmysle čl. 6 ods. 1 LPV SR musí byť zákon zrozumiteľný, prehľadne usporiadaný a stručný v tom zmysle, že má obsahovať len ustanovenia s normatívnym obsahom. Máme pochybnosti, či má uvedený návrh ustanovenia dostatočne normatívny obsah. Podľa nášho názoru súčasne znenie ponúka jednoznačnejšie posúdenie jeho obsahu, ako obsahu normatívneho, keďže jednoznačne stanovuje povinnosť (normu) orgánu ochrany prírody čo urobí, a nie len čo môže urobiť, ak to vyžaduje záujem ochrany národného parku, chráneného areálu, prírodnej rezervácie alebo prírodnej pamiatky. 
V LPV SR sa tiež uvádza, že používané pojmy, a máme za to, že obzvlášť, ak ide o stanovenie povinnosti, resp. právomoci štátnych orgánov, majú byť používane tak, aby sa v čo najväčšej možnej miere eliminoval ich voľný výklad, a tým aj nejednotné uplatňovanie, preto ich treba používať len v nevyhnutných prípadoch. 

Pripomienka je zásadná. 
 	O 	N 	úprava § 17 ods. 3 nadväzuje na novú úpravu vyhlasovania chránených území a s tým súvisiace zváženie dopadov na verejné financie súvisiacich s uplatňovaním náhrad z titulu určenia podmienok ochrany na vyhlásenom chránených území 	
Verejnosť 	Pripomienka č. 14 k Čl. I 
Pripomienka č. 14: Žiadame doplniť nový novelizačný bod v znení „V § 16, ods. 1, písm. h) sa vypúšťajú slová „okrem vykonávania týchto činností v koryte vodného toku jeho správcom v súlade s osobitným predpisom“.“ 

Zdôvodnenie pripomienky č.14.: Piaty stupeň ochrany je najvyšší stupeň ochrany, kde je okrem iného zakázané rušiť ticho a pokoj, preto je v rozpore so zámyslom najprísnejšej ochrany v tomto stupni ochrany ak správca toku činnosti uvedené v odseku 1, písm. h) môže bez obmedzenia vykonávať a tento rozpor by mal byť odstránený aspoň tu. 

Pripomienka je zásadná. 
 	O 	N 	Pripomienka je nad rámec rozsahu novelizácie zákona. 	
Verejnosť 	Pripomienka č. 13 k Čl. I 
Pripomienka č. 13: Žiadame doplniť nový novelizačný bod v znení „V § 15, ods. 1, písm. b) sa slová „holorubným hospodárskym spôsobom“ nahrádzajú slovami „iným ako účelovým hospodárskym spôsobom“.“ 

Zdôvodnenie pripomienky č.13.: Nami navrhnuté znenie upresňuje taký spôsob hospodárenia v lesoch, ktorý by mal mať najmenej negatívny dopad na uchovanie biodiverzity v chránených územiach so štvrtým stupňom ochrany. 

Pripomienka je zásadná. 
 	O 	N 	Pripomienka je nad rámec rozsahu novelizácie zákona. 	
Verejnosť 	Pripomienka č. 12 k Čl. I 
Pripomienka č. 12: Žiadame doplniť nový novelizačný bod v znení „V § 14, ods. 2 sa dopĺňa nové písmeno v znení „meniť stav mokrade alebo koryto vodného toku, najmä ich úpravou, zasypávaním, odvodňovaním, ťažbou tŕstia, rašeliny, bahna a riečneho materiálu“.“ 

Zdôvodnenie pripomienky č.12.: Súčasné znenie § 14 na usmerňovanie tejto činnosti nepamätá hoci sa jedná o činnosť, ktorá môže mať významne negatívny dopad na predmet ochrany vo viacerých územiach s tretím stupňom ochrany no všeobecná úprava obsiahnutá v § 6, ods. 4 pre tento účel ochrany územia s tretím stupňom ochrany nepostačuje. 

Pripomienka je zásadná. 
 	O 	N 	§ 6 ods. 4 sa uplatňuje na mokrade všeobecne s výnimkou 5 stupňa ochrany, kde platí zákaz tejto činnosti  	
Verejnosť 	Pripomienka č. 11 k Čl. I 
Pripomienka č. 11: Žiadame doplniť nový novelizačný bod v znení „V § 13, ods. 2) písm. h) sa vypúšťa slovo „súvislej“.“ 

Zdôvodnenie pripomienky č.11.: Zákon obmedzuje aplikovanie chemických postrekov na súvislej ploche väčšej ako 2 hektáre. Podmienka „súvislej plochy“ je v praxi obchádzaná tým spôsobom, že pesticídy sú aplikované prerušovane. V dôsledku toho môžu byť bez kontroly vykonávané chemické postreky na obrovských plochách. 

Pripomienka je zásadná. 
 	O 	N 	Pripomienka je nad rámec rozsahu novelizácie zákona. 	
Verejnosť 	Pripomienka č. 10 k Čl. I 
Pripomienka č. 10: Žiadame doplniť nový novelizačný bod v znení „V § 13, ods. 2) písm. a) sa vypúšťajú slová „a energetických porastov na poľnohospodárskej pôde“.“ 

Zdôvodnenie pripomienky č.10.: Cieľom zákona je okrem iného ochrana biodiverzity. Ochrane biodiverzity sa dáva vyššia priorita v chránených územiach, vrátane území s druhým stupňom ochrany. Pritom energetické porasty na poľnohospodárskej pôde sú jedným z faktorov, ktorý môže viesť k poklesu biodiverzity, a preto by na ich umiestnenie mal byť potrebný súhlas orgánu ochrany prírody. Ich nevhodné umiestnenie napríklad na trávnych porastoch sa môže značne dotknúť prírodných hodnôt chránených území. 

Pripomienka je zásadná. 
 	O 	N 	Pripomienka je nad rámec rozsahu novelizácie zákona. 	
Verejnosť 	Pripomienka č. 9 k čl. I bod 13 
Pripomienka č. 9: Žiadame doplniť novelizačný bod tak, aby navrhované ustanovenie § 7a ods. 3 umožnil orgánu ochrany prírody rozhodnúť o odchyte inváznych druhov živočíchov tak, aby ho mohli realizovať nielen zamestnanci orgánu ochrany prírody, ale aj iné fyzické a právnické osoby so znalosťou danej problematiky, príslušným vzdelaním a praxou. Zároveň požadujeme aby sa v tejto veci novelizovalo aj príslušné ustanovenie zákona č. 274/2009 Z.z. o poľovníctve a aby zároveň s novelou zákona 543/2002 Z.z. bol predložený aj vykonávací predpis, ktorým sa ustanoví zoznam inváznych druhov živočíchov. 

Zdôvodnenie pripomienky č.9.: Problematika inváznych druhov živočíchov je veľmi komplikovaná téma a mnohé návrhy na jej riešenie nepriniesli uspokojivé zlepšenie situácie. V mnohých prípadoch v zahraničí sa preukázalo, že pre komplexné vyriešenie nestačí zapojenie dotknutých poľovných združení, alebo orgánov ochrany prírody, ale je potrebné aj širšie zapojenie miestnych obyvateľov so záujmom o ochranu prírody. Preto by mal mať orgán ochrany prírody možnosť povoliť odchyt inváznych druhov živočíchov aj iným fyzickým a právnickým osobám s dostatočnými znalosťami o danej problematike a so záujmom sa podieľať na jej riešení. Príkladom je norok severoamerický, ktorý sa invazívne rozšíril v ramennej sústave Dunaja, spôsobil pokles populácií hniezdiaceho vodného vtáctva, na niektorých lokalitách aj o 100 %. Podľa našich poznatkov nemajú poľovné združenia dostatočné kapacity na riešenie tohto problému, pritom však zoológovia so záujmom o túto problematiku by na kľúčových lokalitách pre ochranu biodiverzity vedeli presne cielenými opatreniami účinne napomôcť riešeniu situácie. Navrhnuté znenie § 7a v novelizačnom bode 13 však s týmto priamo neráta, preto by to malo byť explicitne uvedené aj tu, ako aj v zákone o poľovníctve, ak ide zároveň o druhy živočíchov, ktoré sú aj poľovnou zverou. 
Predloženie vykonávacieho predpisu súčasne s novelou zákona 543/2002 Z.z. zabezpečí, že sa predíde nejednoznačnému právnemu výkladu ustanovení zákona. Kvôli komplexnosti problematiky, ktorú upravuje zákon 543/2002 Z.z. je dôležité aby zákon a vykonávacia vyhláška boli riešené súčasne v tom istom čase. 

Pripomienka je zásadná. 
 	O 	ČA 	k doplneniu § 7a ods. 3 (neakceptované) - problém realizácie odchytu sa rieši v konkrétnom rozhodnutí 
k novelizácii zákona o poľovníctve (neakceptované) - úprava bola predmetom rozporového konania s Ministerstvom pôdohospodárstva a rozvoja vidieka SR, ktoré má zákon o poľovníctve v gescii 
k vykonávaciemu predpisu - Návrhy vykonávacích predpisov alebo ich tézy budú prílohou zákona. 	
Verejnosť 	Pripomienka č. 8 k čl. I bod 12 
Pripomienka č. 8: Žiadame doplniť novelizačný bod tak, že v § 7 sa doplní nové písmeno d) ktoré znie: „Udržiavanie a zachovanie pôvodných druhov a ich spoločenstiev v prirodzených štruktúrach, početnosti, rozšírení a v priaznivom stave.“ 

Zdôvodnenie pripomienky č. 8.: Nadpis nad § 7 znie „Ochrana prirodzeného druhového zloženia ekosystémov“ no napriek tomu ustanovenia § 7 upravujú len odstraňovanie inváznych druhov. Preto pokladáme za vhodné aby sa definícia ochrany prirodzeného druhového zloženia ekosystému nezužovala len na odstraňovanie inváznych druhov ale ustanovila aj potrebu ochrany pôvodných druhov, ktorá je hlavným zamýšľaným cieľom tohto § 7. 

Pripomienka je zásadná. 
 	O 	N 	rozsah všeobecných opatrení na ochranu prirodzeného druhového zloženia sa ponecháva, len sa spresňuje v nadväznosti na novú úpravu pokiaĺ ide o konkrétne opatrenia týkajúce sa šírenia nepôvodných druhov a inváznych druhov a nakladania s nimi 	
Verejnosť 	Pripomienka č. 7 k čl. I bod 11 
Pripomienka č. 7: Žiadame doplniť novelizačný bod tak, že v odseku 7 sa za slová „ochrany prírody“ vložia slová „,alebo osobami oprávnenými na vypracovanie dokumentácie ochrany prírody podľa § 55.“. 

Zdôvodnenie pripomienky č.7.: Nepovažujeme za vhodné, aby „projekt kompenzačných opatrení“ mohla vypracovávať výlučne organizácia ochrany prírody a to vzhľadom na možný konflikt záujmov, neodôvodnené „monopolné“ postavenie ŠOP SR alebo možný vznik pätovej situácie, keď ŠOP SR nevypracuje z rôznych dôvodov projekt kompenzačných opatrení. 

Pripomienka je zásadná. 
 	O 	N 	novelizačný bod 11 sa vypúšťa 	
Verejnosť 	Pripomienka č. 6 k čl. I bod 11 
Pripomienka č. 6: Žiadame doplniť novelizačný bod tak, že slová „činnosti na biotop európskeho významu alebo biotop národného významu alebo vykonanie primeraných opatrení na náhradu za poškodenie alebo zničenie biotopu európskeho významu alebo biotopu národného významu“ sa nahradia slovami „činnosti na biotop európskeho významu, biotopu národného významu, biotopu druhu európskeho významu alebo biotopu druhu národného významu alebo vykonanie primeraných opatrení na náhradu za poškodenie alebo zničenie biotopu európskeho významu, biotopu národného významu, biotopu druhu európskeho významu alebo biotopu druhu národného významu.“. 

Zdôvodnenie pripomienky č.6.: Znenie navrhnuté Ministerstvom životného prostredia SR by úplne znemožnilo realizáciu kompenzačných a zmierňujúcich opatrení podľa článku 6 ods. 4 smernice o biotopoch v chránených vtáčích územiach a v mnohých prípadoch aj v územiach európskeho významu. Možnosť kompenzačných opatrení sa pripúšťa len pre biotopy, nie pre druhy. Pritom ide o dve úplne odlišné veci. Okrem toho postup prijímania zmierňujúcich opatrení nie je navrhnutý dobre, keďže v našej legislatíve nie je správne aplikovaný článok 6 odsek 3 smernice o biotopoch a ani tento materiál problém nerieši. Nie je tak jasné, na základe čoho má úrad určiť rozsah kompenzačných opatrení pri negatívnych zásahoch do biotopov. Navrhnuté znenie novelizačného bodu 10 umožňuje veľmi subjektívny výklad príslušných ustanovení zákona. Taktiež nie je jasná koncovka kompenzačných opatrení. Ak pôjde napríklad o vysadenie lesa, zatrávnenie nejakej plochy, nie je zrejmé, ako sa s takto vytvoreným biotopom naloží, kto bude zodpovedný za vykonávanie starostlivosti oň. Takéto spresnenie je pritom kľúčové na to, aby kompenzačné opatrenia boli funkčné. Preto nižšie v pripomienke č. 21 navrhujeme presný mechanizmus na realizáciu kompenzačných opatrení a posúdenie ako určiť ich rozsah. 

Pripomienka je zásadná. 
 	O 	N 	novelizačný bod 11 sa vypúšťa 	
Verejnosť 	Pripomienka č. 5 k Čl. I, bod 10 
Pripomienka č. 5: Žiadame, aby § 6 ods. 5 znel nasledovne "Súhlas podľa odseku 2 sa nevyžaduje, ak sa postupuje podľa § 28 ods. 5 a 6." 

Zdôvodnenie pripomienky č.5.: Súčasné ustanovenie v niektorých prípadoch umožňuje nekontrolované ničenie biotopov európskeho a národného významu a rovnaký dopad očakávame aj od navrhnutého znenia bodu 10, preto by mal mať zákon dostatočné nástroje na zabezpečenie ochrany prírodných hodnôt. V staršej právnej úprave bol pritom potrebný predmetný súhlas na činnosti v súvislosti s bežným obhospodarovaním lesných kultúr. Prax ukázala, že takýto súhlas bol opodstatnený, a to najmä v územiach s tretím až piatym stupňom ochrany (národné parky, prírodné rezervácie). Takýto súhlas je potrebný aj vzhľadom k narastajúcej ťažbe dreva, ktorá sa výrazne dotýka aj území s vyšším ako druhým stupňom ochrany, kde je žiaduca aj zvýšená kontrolná funkcia orgánov ochrany prírody z dôvodu zabezpečenie predmetu ochrany v dotknutých územiach. V opačnom prípade sa z vyjadrenia orgánu ochrany podľa § 9 napríklad k programom starostlivosti o lesy (LHP) stáva iba byrokratická formalita bez možnosti skutočne ovplyvniť to, za čo orgány ochrany prírody zodpovedajú. 

Pripomienka je zásadná. 
 	O 	N 	nová úprava po rozprových konaniach s viacerými subjektami- rozsah výnimiek zo súhlasu zostáva zachovaný podľa platného znenia zákona, len sa spresňuje  	
Verejnosť 	Pripomienka č. 4 k čl. I bod 8 
Pripomienka č. 4: V navrhovanom odseku 7 žiadame vypustiť slová „v rámci plánovanej rekonštrukcie“. 

Zdôvodnenie pripomienky č.4.: Opatrenia sa nemusia vykonať len v rámci plánovanej rekonštrukcie, možností je viacero, preto je zbytočné aby sa takto zužovali možnosti na nápravu stavu. 

Pripomienka je zásadná. 
 	O 	ČA 	nová úprava - rozsah zmien úpravy § 4 ods. 6 a 7 je v rozsahu dohody s Ministerstvom dopravy, výstavby a regionálneho rozvoja SR po rozporových konaniach 	
Verejnosť 	Pripomienka č. 3 k čl. I bod 5 
Pripomienka č. 3: Uvedený novelizačný bod žiadame vypustiť. 

Zdôvodnenie pripomienky č.3.: Súčasné definície nie je potrebné upravovať, keďže dostatočne široko a odborne správne opisuje charakteristiku pojmu biotop. Navrhnutá definícia tento pojem zužuje len na prírodné alebo poloprírodné územie a úplne tak vypadnú z charakteristiky pojmu biotop lokality antropogénne, ktoré sú však pre mnohé druhy kľúčové pre prežitie (napr. sídliská pre dážďovníky, vodné nádrže, ich brehy a ostrovy, z ktorých mnohé boli nasypané umelo ako kompenzačné opatrenie pri výstavbe vodných nádrží). Keďže navrhované písmeno „s“ v zákone prvýkrát uvádza charakteristiku pojmu biotop, tak táto nesprávna interpretácia by sa vzťahovala aj na ďalšie použitie pojmu v zákone a zúžila by možnosti ochrany mnohých druhov. Navyše pojem „vodné územie“ vyznieva ako protirečivý, nezmyselný pojem, pričom Legislatívne pravidlá vlády SR stanovujú povinnosť predkladateľov takýmto pojmom sa vyhýbať. 

Pripomienka je zásadná. 
 	O 	N 	nová úprava po rozporom konaní - definícia spresnená za účelom jednoznačného rozlíšenia medzi prírodným biotopom a biotopom druhu 	
Verejnosť 	Pripomienka č. 2 k čl. I bod 1 
Pripomienka č. 2: Uvedený novelizačný bod žiadame vypustiť. 

Zdôvodnenie pripomienky č. 2: Súčasná právna úprava je dostatočná a nie je potrebné do § 1, ods. 1 pridávať znenie „berúc do úvahy hospodárske, sociálne a kultúrne potreby, ako aj regionálne a miestne pomery“, preto navrhujeme vypustenie tohto novelizačného bodu. S tým, čo novelizačný bod navrhuje už ráta úvod § 1, ods. 1 súčasného znenia, ktorý hovorí, že zákon upravuje okrem iného „aj práva a povinnosti právnických a fyzických osôb..“. Zákon teda jasne myslí aj na práva tých, ktorých sa najviac dotýka, a keďže je to už v súčasnosti ustanovené v úvodných ustanoveniach zákona, nevidíme dôvod to duplicitne uvádzať v tom istom odseku. I keď zámer je evidentný, a to doplniť znenie z platnej smernice Rady 92/43/EHS o ochrane biotopov voľne žijúcich živočíchov a voľne rastúcich rastlín (ďalej len „smernica o biotopoch“), tak hoci sa časť textu z uvedenej smernice v novelizačnom bode ocitla, ale nie v správnom kontexte tak ako, smernica v preambule hovorí, že „hlavným cieľom tejto smernice je podpora udržiavania biologickej rôznorodosti“ a až následne uvádza „berúc do úvahy...“. Zo znenia je teda evidentné, že hlavným cieľom je ochrana prírody, čo však nie je zrejmé z navrhovaného novelizačného bodu č. 1. Prijatie takéhoto novelizačného bodu by tak mohlo viesť k nejasnému chápaniu reálneho cieľa zákona, a preto ho buď navrhujeme úplne vypustiť, alebo ak to MŽP SR nebude akceptovať, tak za slová „prírody a krajiny s“ vložiť slová „hlavným“ a okrem toho uviesť v samostatnom odseku zákona časť novelizačného bodu č. 1 „berúc do úvahy...“ tak ako to je dnes v smernici o biotopoch článok 2, odsek 3, kde je zohľadnenie sociálnych a kultúrnych požiadaviek uvedené v samostatnom odseku rovnako a dáva sa tomuto odseku dostatočná váha tak, ako aj opatreniam na ochranu biotopov a druhov. 

Pripomienka je zásadná. 
 	O 	N 	upresňuje sa vymedzenie predmetu zákona vzhľadom na komplex cieľov ochrany prírody a krajiny daných úpravou zákona pri zohľadnení ďalších aspektov spojených s ich uplatňovaním a nastavení nových pravidiel ochrany prírody daných novelou zákona.  	
Verejnosť 	Pripomienka č. 1 k materiálu ako celku. 
Žiadame stiahnutie materiálu z ďalšieho legislatívneho procesu a vypracovanie nového zákona o ochrane prírody a krajiny za účasti verejnosti a zainteresovaných subjektov. Ak predkladateľ tejto pripomienke nevyhovie tak uplatňujeme všetky pripomienky uvedené nižšie. 

Zdôvodnenie pripomienky č. 1: Zastávame názor, že predložený návrh zákona nerieši systematicky a na základe najlepších dostupných poznatkov dlhodobé kľúčové problémy ochrany prírody. Bez systémovej zmeny legislatívneho prostredia (zákon o ochrane prírody a krajiny a súvisiace právne normy) sa bude naďalej zväčšovať deficit medzi potrebnými a disponibilnými zdrojmi a bude sa zhoršovať spoločenské postavenie ochrany prírody vo verejnosti. Komplexnejšie rieši iba niektoré vážne problémy (kompenzácie neštátnych vlastníkov pozemkov v chránených územiach, invázne druhy, migračné bariéry...), preto žiadame tento návrh zákona stiahnuť. Komplexné a systematické riešenie problematiky je pritom kľúčové pre naplnenie cieľov zákona o ochrane prírody a krajiny. 

Materiál vôbec nerieši presun výkonu štátnej správy vo veciach ochrany prírody a krajiny na Štátnu organizáciu ochrany prírody, tak aby táto mala postavenie orgánu štátnej správy minimálne v konaniach týkajúcich sa chránených území, čo by výrazným spôsobom znížilo administratívnu náročnosť konaní (keďže v súčasnosti platný zákon o ochrane prírody rozoznáva orgány štátnej správy ochrany prírody a krajiny, ktorými sú Ministerstvo životného prostredia SR, krajské a obvodné úrady životného prostredia a obce, ktoré vedú správne konania a zároveň odbornú organizáciu ochrany prírody a krajiny, ktorá k uvedeným konaniam dáva svoje stanovisko, ktoré slúži ako hlavný podklad na rozhodovanie; tento stav prináša výrazné administratívne zaťaženie a spomaľovanie rozhodovacích procesov na úseku ochrany prírody a krajiny, keďže každé jedno konanie musí prejsť až dvoma verejnoprávnymi inštitúciami). Z logického i systémového hľadiska by takýto presun výkonu štátnej správy (napr. v rámci reformy štátnej správy ESO, ktorá je v súčasnosti postupne vykonávaná Ministerstvom vnútra) priniesol výrazný systémový efekt a zníženie administratívnej náročnosti, a prinieslo by aj posilnenie postavenia a zodpovednosti Štátnej ochrany prírody SR, ako odbornej organizácie ochrany prírody a krajiny. Podobný systém dlhodobo a osvedčene funguje v okolitých krajinách (napr. v Českej Republike). 

Ďalším nevyhnutným systémovým riešením, ktorý materiál vôbec neobsahuje je aj prechod správy pozemkov vo vlastníctve štátu v chránených územiach na odbornú organizáciu ochrany prírody a krajiny zriadenú Ministerstvom životného prostredia SR. Domnievame sa, že stav, ktorý na Slovensku v chránených územiach dlhodobo vládne (teda stav, keď na jednom pozemku v chránenom území v štátnom vlastníctve hospodári a tento pozemok spravuje organizácia zriadená na výkon hospodárskej činnosti, napr. Lesy SR, š.p., Štátne Lesy TANAPu, či Lesopoľnohospodársky majetok Ulič, zriadené Ministerstvom pôdohospodárstva SR ako štátne podniky, ktorých prioritným predmetom činnosti je hospodárenie na spravovaných pozemkoch a vytváranie zisku; a na tom istom pozemku pôsobí aj organizácia ochrany prírody a krajiny, ktorá by svojou činnosťou de facto mala určovať spôsob spravovania chráneného územia, aby nedošlo k jeho poškodeniu, či zničeniu) je prinajmenšom neúčelný, neekonomický, kontraproduktívny, a spôsobilý vyvolávať zbytočné konflikty medzi dotknutými štátnymi organizáciami, keďže záujmom každej z nich je niečo diametrálne odlišné. Vzhľadom k tomu, že účelom a zmyslom chránených území nie je hospodárenie v nich, ale zachovanie a zveľaďovanie ich prírodných hodnôt, domnievame sa, že najúčelnejším riešením daného stavu je presun správy pozemkov vo vlastníctve štátu na organizácie ochrany prírody v chránených územiach, tak aby dané územia mohla táto organizácia spravovať spôsobom, aby prírodné hodnoty chráneného územia ostali zachované. To zároveň považujeme za najefektívnejší spôsob ochrany chránených území v štátnom vlastníctve, pričom podobné systémy riadenia štátom spravovaných chránených území fungujú v mnohých okolitých štátoch (nevynímajúc Českú Republiku, či Poľsko). 

Keďže materiál predpokladá vydanie niekoľkých vykonávacích predpisov, bez ktorých množstvo jeho ustanovení nebude vykonateľných a aplikovateľných a teda ich účinnosť by mala byť stanovená na rovnaký deň, ako účinnosť navrhnutá pre návrh zákona. Je tak nevyhnutné, aby tieto vykonávacie predpisy boli vypracované a vystavené na pripomienkové konanie ešte predtým než bude materiál postúpený na schválenie Vládou SR. Bez vykonávacích predpisov nie je možné materiál komplexne posúdiť ako ani jeho dopad na reálny stav ochrany prírody. Vypracovanie vykonávanie predpisov súčasne s materiálom a ich súčasné predloženie v prípade, ak majú nadobudnúť účinnosť v rovnaký deň predpokladá aj ako to predpokladá čl. 18 ods. 2 písm. g) a čl. 22 ods. 4 legislatívnych pravidiel vlády. 

Materiál je navyše úplne nedostatočne odôvodnený. Niektoré navrhované novelizačné body sú odôvodnené jednou vetou, kde je inými slovami zopakované to isté, čo je uvedené v navrhovanom ustanovení, ktoré sa odôvodňuje. V niektorých prípadoch tak vôbec nie je zrejmé, čo viedlo predkladateľa k tomu, aby niektoré novelizačné body navrhol. Napr. novelizačné body 22 až 28, ktoré presúvajú kompetencie na vyhlasovanie chránených území z Ministerstva životného prostredia SR a z Obvodných úradov životného prostredia na Vládu SR, je odôvodnené takto: „Doterajšia kompetencia Ministerstva životného prostredia Slovenskej republiky a obvodných úradov životného prostredia na vyhlasovanie chránených krajinných oblastí, prírodných rezervácií a chránených areálov sa presúva na vládu Slovenskej republiky.”. Z tohto odôvodnenia nie je vôbec zrejmé prečo sa táto kompetencia presúva na Vládu SR, aké sú na to dôvody a prečo by práve Vláda SR mala byť tým orgánom, ktorý vyhlasuje všetky (s jednou výnimkou) chránené územia. Takéto odôvodnenie je v rozpore s čl. 17 legislatívnych pravidiel vlády, kde sa napr. v jeho ustanovení ods. 4 uvádza, že „Osobitná časť dôvodovej správy sa člení podľa jednotlivých paragrafov navrhovaného zákona a v prípade novely zákona podľa jednotlivých článkov a jednotlivých bodov novely. Osobitná časť dôvodovej správy obsahuje odôvodnenie jednotlivých navrhovaných ustanovení zákona. Do odôvodnenia jednotlivých navrhovaných ustanovení sa nepreberá text týchto ustanovení, ani text a argumentácia už obsiahnutá vo všeobecnej časti dôvodovej správy.“. 

Predložený materiál obsahuje 120 novelizačných bodov, čo je viac ako počet paragrafov doterajšieho zákona (105). Viaceré vložené paragrafy sú obsahovo úplne nové a rozsiahle (§ 7, § 58a, § 61, § 61a, § 61b, § 61c, § 61d, § 65a), čím by vznikol de facto nový zákon o ochrane prírody a krajiny, nie jeho novela. Okrem toho materiál nerieši ani tie problematické body, ktoré sa opakovane stávajú predmetom právnych sporov a ich vyjasnenie a lepšia právna úprava by prispela k efektívnejšiemu rozhodovaniu a výkonu štátnej správy ochrany prírody a k lepšiemu vnímaniu ochrany prírody dotknutými subjektami a verejnosťou ako takou. 

Predložený materiál vo viacerých bodoch zasahuje aj do kompetencií iných rezortov (napr. kompetencia Ministerstva pôdohospodárstva a rozvoja vidieka SR vo veci inváznych druhov živočíchov), avšak nijakým spôsobom nerieši potrebné zmeny súvisiacich zákonov (napr. č. 274/2009 Z. z. pri odchyte inváznych druhov, ktoré sú zároveň poľovnou zverou). Preto aj napriek dobrému úmyslu predložený návrh zákona bude s najväčšou pravdepodobnosťou trpieť rovnakými neduhmi ako súčasný zákon č. 543/2002 Z. z. a nebude môcť byť vykonateľný. 

V materiáli chýba to, na čom sa v predchádzajúcich rokoch zhodla väčšina expertov pôsobiacich v ochrane prírody a to zjednodušenie súčasného systému ochrany prírody. Schválením predloženého materiálu by nielenže ostal v platnosti súčasný komplikovaný a často neprehľadný systém (širokej verejnosti navyše ťažko vysvetliteľný), ale návrh by takýmto obrovským množstvom novelizačných bodov systém ďalej komplikoval. 

Vzhľadom na to, že i) týmto návrhom sa rieši len časť kľúčových problémov v ochrane prírody, no iné, nemenej dôležité, ostávajú neriešené (alebo sa ešte zhoršujú, ako v prípade ochrany nelesnej drevinovej vegetácie), ii) rozsah návrhu môže prispieť k ešte väčšiemu zneprehľadneniu už teraz komplikovaného systému ochrany prírody, iii) vo viacerých bodoch je návrh v rozpore s európskou legislatívou (predovšetkým body 11, 59, 60, 76, 115), iv) vo viacerých prípadoch je zákon nedoriešený (vyhlasovanie súkromných chránených území stále ostáva v kompetencii krajského úradu životného prostredia), nesúhlasíme s predloženým materiálom, žiadame jeho stiahnutie a vypracovanie komplexnejšieho a systematickejšieho návrhu zákona. 

Pripomienka je zásadná. 

Ak Ministerstvo životného prostredia Slovenskej republiky vyššie uvedenú pripomienku nebude akceptovať, potom k jednotlivým bodom predloženého návrhu zákona predkladáme ďalšie pripomienky. 
 	O 	N 	novela zákona plní požiadavky z Plánu legislatívnych úloh vlády Slovenskej republiky na rok 2013 a z Programového vyhlásenia vlády Slovenskej republiky na roky 2012-2016 a súčasne obsahuje úpravy niektorých ustanovení v nadväznosti na poznatky z praxe 	
Verejnosť 	Pripomienka 1 k materiálu ako celku 
Žiadame stiahnutie návrhu zákona a vypracovanie nového zákona za riadnej účasti verejnosti a zainteresovaných subjektov. Avšak v prípade, že tejto požiadavke na stiahnutie materiálu ako celku nebude vyhovené, uplatňujeme v hromadnej pripomienke ďalšie pripomienky zamerané na skvalitnenie ochrany chránených živočíchov vo vybraných biotopoch. 
Zdôvodnenie: Predložený návrh zákona nerieši systematicky ani na základe dostupných poznatkov dlhodobé kľúčové problémy ochrany prírody. Komplexnejšie rieši iba niektoré problémy, a už aj tak zložitý systém ochrany prírody ešte viac komplikuje. Predložený návrh zákona obsahuje 120 novelizačných bodov, čo je viac ako počet paragrafov doterajšieho zákona (105). Viaceré vložené paragrafy sú obsahovo nové a rozsiahle (§ 7, § 58a, § 61, § 61a, § 61b, § 61c, § 61d, § 65a), čím vzniká de facto nový zákon o ochrane prírody a krajiny, nie jeho novela. Návrh nerieši ani tie problematické body, ktoré sú opakovane predmetom právnych sporov a ich lepšia právna úprava by prispela k efektívnemu výkonu štátnej správy ochrany prírody a k lepšiemu vnímaniu ochrany prírody verejnosťou. Ak Ministerstvo životného prostredia Slovenskej republiky vyššie uvedenú pripomienku nebude akceptovať, potom k jednotlivým bodom predloženého návrhu zákona predkladáme ďalšie pripomienky. 
 	O 	N 	novela zákona plní požiadavky z Plánu legislatívnych úloh vlády Slovenskej republiky na rok 2013 a z Programového vyhlásenia vlády Slovenskej republiky na roky 2012-2016. 	
Verejnosť 	Pripomienka 2 (Čl. I, bod 15: doplnenie § 9) 
Do § 9 žiadame doplniť ďalší bod do odseku 1, v zmysle ktorého je vyjadrenie orgánu OPaK potrebné aj v zastavanom území obce pri panelových domoch, a pri budovách, u ktorých nie je možné vylúčiť prítomnosť chránených živočíchov. 
Zdôvodnenie: V súčasnosti nie je orgán OPaK dotknutým orgánom v prípade územného a stavebného konania v zastavanom území v 1. stupni ochrany, a tak často nemá možnosť vyjadriť sa (resp. vyjadrenie nie je záväzným stanoviskom) v prípade, že ide o budovu s výskytom chránených živočíchov. Stavebník nemá povinnosť predložiť stavebnému úradu záväzné stanovisko orgánu OPaK ani v prípade, že má jednoznačne (on alebo stavebný úrad) vedomosť o výskyte chránených živočíchov v budove. Zapracovanie uvedeného bodu do ods. 1 § 9 zákona v zmysle vyššie uvedeného by umožnilo proaktívne riešenie problematiky, nakoľko v prípadoch, kedy sa výskyt chránených živočíchov preukáže až počas realizácie stavby, dochádza ku konfliktným situáciám, predlžovaniu realizácie stavby, jej predražovaniu, a často k zbytočnému zániku biotopov a úhynu chránených živočíchov. Pripomienka je zásadná. 
 	O 	A 	nová úprava § 9 ods. 3  	
Verejnosť 	Pripomienka 3 – návrh na zmenu § 60 
Žiadame, aby bol § 60 odsek 3 (znenie prvej vety) zmenený z pôvodného „Finančný príspevok sa môže poskytnúť...“ na „Finančný príspevok sa poskytne...“ Výsledné znenie prvej vety § 60 ods. 3 teda navrhujeme nasledovné: „Finančný príspevok sa poskytne vlastníkovi (správcovi, nájomcovi) pozemku na zabezpečenie opatrení týkajúcich sa starostlivosti o pozemok, budovu alebo podzemný priestor...“. 
Zdôvodnenie: Ustanovenie § 60 by malo riešiť poskytnutie finančného príspevku na udržiavanie alebo dosiahnutie priaznivého stavu časti krajiny, ktorý nie je možné dosiahnuť len bežným obhospodarovaním pozemku, a na udržiavanie budovy alebo podzemného priestoru vytvoreného ľudskou činnosťou, ak sú tieto budovy alebo priestory potrebné na zabezpečenie ochrany chránených živočíchov, ktoré sú na ne viazané. Tento príspevok podľa § 60 však už dlhodobo nie je využívaným nástrojom ochrany prírody, nakoľko na jeho poskytovanie MŹP nevyčleňuje žiadne prostriedky. Úplne chýba využitie tejto časti zákona pre prevenciu zániku významných populácií chránených živočíchov aktívnym informovaním vlastníkov budov s chránenými živočíchmi o možnosti príspevku. Domnievame sa, že k benevolencii orgánov OPaK v hľadaní riešení v tejto veci prispieva aj to, že poskytnutie príspevku je zo strany orgánu OPaK dobrovoľné, a nie je nutná snaha hľadať zdroje v rozpočte na tento účel. 
V ochranárskej praxi pribúdajú prípady, kedy stupňujúce sa problémy s prítomnosťou chránených živočíchov v budovách vyvolávajú negatívne reakcie vlastníkov budov a v mnohých prípadoch vlastníci vykonajú také opatrenia, aby živočíchom neumožnili ďalšie využívanie budovy pre zimovanie, rozmnožovanie alebo ich priamo či nepriamo usmrcujú (uzavretím štrbín, dutín v stavbe a pod.). 
Ako príklad uvádzame sakrálne stavby a veľké budovy, kde sa v podkroviach vyskytujú rozmnožovacie kolónie netopierov a hromadí sa tu ich trus – guáno. Guáno (v niektorých budovách sú ho nahromadené tony) môže poškodzovať klenby a krov stavby, a vo väčšine prípadov v letnom období zápach guána preniká do vnútorných priestorov kostola (resp. budovy). Dlhoročne neriešené problémy zo strany orgánov a organizácií ochrany prírody vedú k rezignácii správcov budov a následnému hľadaniu spôsobov, ako zamedziť ďalšiemu pobytu živočíchov v priestoroch kostola/budovy. Keďže pre mnohé druhy netopierov a iných živočíchov sú kostoly (prípadne iné vhodné stavby) vzhľadom na ich ekologické nároky a synantropizáciu jediným vhodným biotopom na rozmnožovanie, považujeme (vzhľadom na neustály úbytok kolónií) za prioritu, aby existoval legislatívny nástroj na podporu vlastníkov budov, ktorí sú ochotní zachovať v budove chránené živočíchy. V súčasnosti je takýmto nástrojom len § 60 zákona, ktorý však necháva rozhodnutie o poskytnutí finančného príspevku na orgáne ochrany prírody (formulácia „môže poskytnúť“). V uplynulých rokoch (2010 – 2012) na tento účel neboli v rozpočte MŽP SR vyčlenené žiadne prostriedky, v rokoch 2009 a skorších bol príspevok v zmysle § 60 poskytnutý len časti žiadateľov. Pritom treba podotknúť, že zo strany štátnych orgánov a organizácii ochrany prírody nebol príspevok aktívne ponúkaný (s cieľom ochrany chránených živočíchov v budovách), resp. vlastníci budov o ňom často nemajú žiadnu vedomosť. Príspevok môže slúžiť na pokrytie nákladov spojených s vyčistením podkrovia, vykonaním ochranných opatrení pred poškodzovaním guánom a pod., je však aj jasným prejavom záujmu spoločnosti o zachovanie populácií chránených druhov živočíchov viazaných na budovy. Počas posledných 10 rokov Spoločnosť pre ochranu netopierov, OZ Tilia a iné MVO (niekedy v spolupráci so ŠOP SR) zabezpečili vyčistenie desiatok podkroví kostolov, vo väčšine prípadov na vlastné náklady, bez využitia príspevku podľa § 60 zákona. Jednoznačne potvrdzujeme, že takýto proaktívny prístup (pomoc vlastníkom budov za účelom zmiernenia následkov výskytu chránených živočíchov) prispel v množstve prípadov k zachovaniu existencie populácie netopierov v predmetnej stavbe. Nakoľko nie je v možnostiach vlastníkov budov ani MVO financovať náklady spojené s údržbou budov súvisiacou s prítomnosťou chránených živočíchov, považujeme podporu takýchto opatrení formou príspevku podľa § 60 zákona za nevyhnutnú pre zachovanie populácií vybraných druhov netopierov. 
Zdôrazňujeme, že problém sa netýka len letných kolónií netopierov. Rovnako je z pohľadu § 60 nutné riešenie problémov spojených so starostlivosťou o rôzne druhy budov s výskytom chránených živočíchov. Okrem starých stavieb dnes už niektoré druhy netopierov a vtákov osídľujú aj panelové a iné budovy, kde na úkryt využívajú duté priestory v strešných atikách a štrbiny medzi panelmi. Údržbou a rekonštrukciou týchto budov dochádza často k priamej likvidácii chránených živočíchov a zničeniu ich biotopu (zimovisko, hniezdisko), pričom jednoduché a relatívne lacné opatrenia a proaktívne poskytnutie prostriedkov na tieto opatrenia vlastníkom budov by malo významný pozitívny vplyv na stav populácií chránených živočíchov. Práve finančný príspevok štátu v zmysle § 60 by po jeho preformulovaní mohol byť účinným nástrojom na ochranu a záchranu populácií viacerých druhov živočíchov viazaných na biotopy urbánnom prostredí. 
Z vyššie uvedených dôvodov žiadame, aby bol daný § 60 ods. 3 formulovaný tak, ako je uvedené vyššie, čím by bol zosúladený aj so znením obdobného ustanovenia zákona - § 61 („patrí mu náhrada vo výške zodpovedajúcej tomuto obmedzeniu“) , a poskytnutie príspevku by nebolo závislé len od rozhodnutia orgánu OPaK. Pripomíname, že finančná náročnosť poskytovania príspevku podľa § 60 na rozpočet rezortu je v porovnaní s inými kompenzáciami (napr. § 61) takmer zanedbateľná. Zneužiteľnosť § 60 v nami požadovanom znení je vzhľadom na povahu účelu vyplácania príspevku nepravdepodobná. 
Pripomienka je zásadná. 
 	O 	N 	pripomienka je nad rámec novely zákona 	
Verejnosť 	návrhu a zmene zákona č. 543/2002 Z. z. 
§ 47 ods. 4 písm. a): navrhujem ponechať doterajšiu podmienku 40 cm obvodu kmeňa. 

Navrhovaných 80 cm (cca 25 cm hrúbky vo výške 1,3 m) je priveľmi benevolentných. Zvlášť ak sa nerozlišuje medzi intravilánom a extravilánom. Môže dôjsť k nenapraviteľným škodám na Územnom systéme ekologickej stability, tvorbe krajiny, a pod. 

§ 47 ods. 4 písm. b): navrhujem nové znenie: „na dreviny rastúce v zastavanom území obcí, okrem verejnej zelene a verejne prístupných pozemkov, a v záhradkárskych osadách“. 
Zároveň vypustiť odkaz 76a pod čiarou. 

Predkladané znenie, odvolávajúce sa na druhy pozemkov podľa katastra, je nepraktické, ťažko realizovateľné a zbytočne ďalej komplikujúce tento už aj tak prekomplikovaný zákon. Nerozlišuje mimolesnú zeleň medzi intravilánom a extravilánom, pričom motívy výrubu, ale aj význam a funkcia zelene sú tu rozdielne. V extravilánoch sa ide po drevnej hmote, preto sa tu vyskytujú tie rozsiahle nepovolené výruby. V intraviláne si ľudia zeleň skôr zveľaďujú, než aby ju ničili. 
Pozemky pri rodinných domoch v obci podľa katastra spravidla pozostávajú zo „záhrady“ a „zastavanej plochy a nádvoria“. Je ťažko si predstaviť, že každý, aj starší obyvateľ obce, má list vlastníctva podľa registra C, katastrálnu mapu a odborníka, ktorý mu vytýči hranicu medzi „záhradou“ a „zastavanou plochou a nádvorím“ (aby vedel, či na výrub musí mať súhlas). Ťažko by si s tým poradil aj úradník ŽP, aby to nebolo napadnuteľné. O pracnosti (zbytočnej) nehovoriac. 
Z predkladaného znenia vypadli tiež záhradkárske osady. Vo väčšine z nich však nedošlo aj k následnej zmene druhu pozemkov na „záhrady“ v zmysle formálne-administartívnom. Zostali v nich pôvodné druhy – orná pôda, TTP, takže vlastne výnimka zo zákona by sa na nich nevzťahovala, hoci ide o typické, oplotené „záhrady“, či skôr záhradky. Dochádzalo by k zbytočnej šikane záhradkárov. 

Š. Birčák, Humenné  	O 	ČA 	rozlíšenie medzi intravilánom a extravilánom - nová úprava v nadväznosti na výsledky rozporových konaní so Združením miest a obcí Slovenska  	
Verejnosť 	K bodu 55.  
Pripomienka č. 1.: Žiadam ponechať bod b) v § 54 ods. 4 v pôvodnom znení a slová „programy starostlivosti o druhy rastlín a živočíchov“ vložiť ako bod c), ostatné body sa primerane posúvajú. 
Zdôvodnenie pripomienky č. 1.: Vypracovávanie programov starostlivosti o územia medzinárodného významu je jednou zo základných povinností členských krajín medzinárodných dohovorov na ochranu prírody, pričom Slovenská republika je zmluvnou stranou viacerých z nich, ktoré zabezpečujú ochranu celosvetových sietí chránených území (najmä Dohovor o mokradiach – Ramsarský dohovor a Dohovor o svetovom kultúrnom a prírodnom dedičstve). Pri súčasných problémoch s implementáciou svojich záväzkov (napr. v lokalite svetového prírodného dedičstva) je SR priamo vyzývaná na prípravu a predloženie programov starostlivosti / manažmentových plánov pre tieto územia. Rezolúcia 5.7 Ramsarského dohovoru priamo žiada zmluvné strany vytvoriť príslušné právne a administratívne štruktúry pre realizáciu takýchto manažmentových plánov. Pretože nie je úplný prekryv území medzinárodného významu s existujúcou národnou sústavou chránených území, prípadne so sústavou Natura 2000, je ponechanie ustanovení zákona, podporujúcich vypracovanie programov starostlivosti kľúčové pre náležitú implementáciu medzinárodných záväzkov SR. 
 	O 	N 	spresnenie - nová definácia územia medzinárodného významu v § 17 ods. 11, lokality ktoré sú územím medzinárodného významu sa môžu vyhlásiť za chránené územia - a teda môže sa na ne uplatniť program starostlivosti o chránené územie. 	
Verejnosť 	K bodu 56. 
Pripomienka č. 2.: Žiadam vypustiť prvú časť novelizačného bodu a navrhnutú pripojenú vetu na konci novelizačného bodu navrhujem upraviť nasledovne: „Programy starostlivosti podľa odseku 4 písm. c) sú podkladom na zabezpečenie trvalo udržateľného priaznivého stavu druhov európskeho významu a druhov národného významu.“. 
Zdôvodnenie pripomienky č. 2.: Ponechanie významu programov starostlivosti je kľúčové pre implementáciu medzinárodných záväzkov SR. 
 	O 	N 	spresnenie - nová definácia územia medzinárodného významu v § 17 ods. 11, lokality ktoré sú územím medzinárodného významu sa môžu vyhlásiť za chránené územia - a teda môže sa na ne uplatniť program starostlivosti o chránené územie. 	
Verejnosť 	K bodu 57. 
Pripomienka č. 3.: Žiadam vypustiť navrhovaný novelizačný bod. 
Zdôvodnenie pripomienky č. 3.: Obstaranie programov starostlivosti o územia medzinárodného významu je kľúčové pre implementáciu medzinárodných záväzkov SR. 
 	O 	N 	spresnenie - nová definácia územia medzinárodného významu v § 17 ods. 11, lokality ktoré sú územím medzinárodného významu sa môžu vyhlásiť za chránené územia - a teda môže sa na ne uplatniť program starostlivosti o chránené územie. 	
Verejnosť 	K bodu 66. 
Pripomienka č. 4.: Žiadam vypustiť navrhovaný novelizačný bod. 
Zdôvodnenie pripomienky č. 4.: Obstaranie programov starostlivosti o územia medzinárodného významu je kľúčové pre implementáciu medzinárodných záväzkov SR. 

Odôvodnenie všeobecné: 
Medzinárodné záväzky, ktorými je Slovenská republika viazaná, vyplývajú najmä z Dohovoru o ochrane mokradí majúcich medzinárodný význam (Ramsarský dohovor) a z Dohovoru o ochrane svetového kultúrneho a prírodného dedičstva (Dohovor o svetovom dedičstve). 
Ramsarský dohovor a územia zaradené do Zoznamu mokradí medzinárodného významu: 
Záväzky zmluvných strán v oblasti programov starostlivosti („manažmentových plánov“) sú uvedené v texte dohovoru, v schválenom Strategickom pláne dohovoru na roky 2009-2015 a v prijatých rezolúciách konferencie zmluvných strán. 
Podľa Ramsarského dohovoru o mokradiach majú zmluvné strany prihlasovať lokality do Zoznamu mokradí medzinárodného významu „na základe ich medzinárodného významu z hľadiska ekologického, botanického, zoologického, limnologického alebo hydrologického“ (článok 2.2), 
a 
„formulovať a realizovať ich plánovanie tak, aby podporili ochranu mokradí zahrnutých do Zoznamu a podľa možnosti múdre využívanie mokradí na svojom území“ (článok 3.1). 
Článok 3.2 Dohovoru stanovuje, že „každá zmluvná strana zabezpečí, aby bola informovaná v čo najskoršom čase o uskutočnenej, prebiehajúcej alebo pravdepodobnej zmene ekologického charakteru každej mokrade na svojom území“. 
Od zmluvných strán sa teda očakáva, že zabezpečia starostlivosť o svoje ramsarské lokality tak, aby sa udržiaval ekologický charakter každej lokality a zachovali sa ich podstatné ekologické a hydrologické funkcie. Ramsarský dohovor tiež vypracoval nástroje na monitorovanie ekologického charakteru mokradí medzinárodného významu a tiež na vypracovanie manažmentových plánov. Pri príprave takýchto manažmentových plánov (programov starostlivosti) sa majú brať do úvahy také oblasti ako vplyv ľudskej činnosti na ekologický charakter mokradí, ekonomické a socio-ekonomické hodnoty lokality (najmä pre miestnych obyvateľov) a ich kultúrne hodnoty. Zmluvné strany sú tiež žiadané zahrnúť do týchto manažmentových plánov režim pre pravidelný monitoring na zisťovanie zmien v ekologickom charaktere (rezolúcia VII.10). 

Strategický plán Ramsarského dohovoru (stratégia 2.3) uvádza ako jednu z kľúčových oblastí do roku 2015 „Vytvorenie adekvátnych procesov plánovania manažmentu a predloženie manažmentových plánov s novo prihlasovanými lokalitami a záväzok na dosiahnutie tohto cieľa...“ 
Stratégia 2.4 predpokladá “udržiavanie ekologického charakteru všetkých prihlásených ramsarských lokalít prostredníctvom plánovania a manažmentu“ s kľúčovými oblasťami ako: 
2.4.i Pokrok pri vypracovaní účinných manažmentových plánov pre všetky ramsarské lokality na území každej zmluvnej strany. 
2.4.ii Ciele starostlivosti ako súčasť plánov manažmentu pre udržanie ekologického charakteru stanoveného pre všetky ramsarské lokality. 
Stratégia 2.7 sa týka manažmentu iných medzinárodne významných mokradí a hovorí o dosiahnutí „Príslušného manažmentu a múdreho využívania ... pre tie medzinárodne významné mokrade, ktoré zatiaľ neboli formálne prihlásené ako ramsarské lokality, ale boli identifikované pri použité strategického rámca alebo ekvivalentných procesov identifikácie“. 

Relevantné záväzky zmluvných strán prijaté na konferenciách zmluvných strán: 
Rezolúcia 5.7: Manažmentové plány pre ramsarské lokality a ostatné mokrade 
vyzýva zmluvné strany na vypracovanie plánov manažmentu pre každú mokraď prihlásenú do ramsarského Zoznamu; 
Žiada zmluvné strany vytvoriť príslušné právne a administratívne štruktúry pre realizáciu takýchto manažmentových plánov a poskytnúť prostriedky na ich implementáciu a pre školenie potrebných zamestnancov. 
Rezolúcia VIII.14: Nové Pokyny pre manažmentové plánovanie pre ramsarské lokality a iné mokrade 
žiada zmluvné strany použiť nové pokyny na vytvorenie a realizáciu procesov manažmentového plánovania; 
Odporúča, aby zmluvné strany pri plánovaní manažmentu ramsarských lokalít a iných mokradí zohľadnili širšie súvislosti manažmentu a aktivít v povodí; 
Žiada zmluvné strany používať procesy manažmentového plánovania a nové pokyny pre manažmentové plánovanie v ramsarských lokalitách a iných mokradiach pri zakladaní monitorovacieho programu pre každú lokalitu v ramsarskom Zozname, vrátane indikátorov prvkov ekologického charakteru a vytvoriť národné mechanizmy na informovanie o uskutočnenej, prebiehajúcej alebo možnej budúcej zmene ekologického charakteru a na informovanie Ramsarského sekretariátu o takýchto prípadoch podľa článku 3.2 dohovoru. 
Rezolúcia X.15: Opis ekologického charakteru mokradí a potreba údajov a formáty pre základnú inventarizáciu: harmonizované vedecké a odborné usmernenie 
Vyzýva zmluvné strany a tých, ktorí sú zodpovední za starostlivosť o ramsarské lokality používať toto usmernenie pri príprave opisu ekologického charakteru ramsarských lokalít a ako súčasť ich procesov manažmentového plánovania. 

Dohovor o svetovom dedičstve – lokality svetového prírodného dedičstva 
a Operačné pokyny pre implementáciu Dohovoru o svetovom dedičstve 
Podľa textu dohovoru pri plnom rešpektovaní suverenity štátov, na ktorých území sa prírodné dedičstvo nachádza, zmluvné strany dohovoru majú zodpovednosť za: 
• prijatie všeobecnej stratégie dávajúcej dedičstvu funkciu v živote obyvateľstva; 
• integrovanie ochrany dedičstva do komplexných plánovacích programov; 
• vypracovanie vedeckých a odborných štúdií na určenie činností, ktoré pôsobia proti nebezpečenstvám ohrozujúcim dedičstvo; 
• prijatie príslušných legislatívnych, vedeckých, odborných, administratívnych a finančných opatrení na ochranu dedičstva. 
Ochrana a manažment objektov svetového dedičstva má zabezpečiť udržanie výnimočných hodnôt, vrátane podmienok integrity a/alebo autenticity. Pravidelné hodnotenie stavu ochrany objektov sa robí v rámci monitorovacích procesov . 
Všetky objekty zapísané v Zozname svetového dedičstva musia mať adekvátnu dlhodobú právnu, regulačnú, inštitucionálnu a/alebo tradičnú ochranu a starostlivosť. Tieto opatrenia na národnej a miestnej úrovni majú zabezpečiť zachovanie týchto objektov a ich ochranu proti poškodeniu a zmene, ktorá môže ovplyvniť výnimočnú hodnotu alebo integritu a/alebo autenticitu objektu. Štáty tiež majú zaručiť plnú a efektívnu implementáciu takýchto opatrení. 

Systémy starostlivosti 
Každý nominovaný objekt musí mať príslušný manažmentový plán, alebo inak dokumentovaný systém starostlivosti (už v čase nominácie), ktorý musí určiť ako bude zachovaná výnimočná hodnota objektu, podľa možnosti participatívnym spôsobom a so zahrnutím princípov trvalej trvalo udržateľného rozvoja. 
Účelom systému starostlivosti je zabezpečiť účinnú ochranu nominovaného objektu pre súčasné a budúce generácie. 
Efektívny systém starostlivosti závisí od typu, charakteristiky a potrieb nominovaného objektu a jeho kultúrneho a prírodného kontextu. Systémy manažmentu môžu byť rôzne v závislosti od rozdielnych kultúrnych perspektív, dostupných zdrojov a iných faktorov. Môžu obsahovať tradičné praktiky, plánovacie nástroje a iné kontrolné mechanizmy plánovania, formálne i neformálne. Podstatné je hodnotenie vplyvov navrhovaných zásahov na objekty svetového dedičstva. 
Efektívny manažmentový systém by mal zahŕňať: 
a) riadne chápanie objektu všetkými zainteresovanými skupinami; 
b) cyklus plánovania, implementácie, monitoringu, vyhodnotenia a následných opatrení; 
c) monitorovanie a hodnotenie vplyvov a trendov, zmien a navrhovaných zásahov; 
d) zapojenie partnerov a zainteresovaných skupín; 
e) alokáciu potrebných zdrojov; 
f) budovanie kapacít; a 
g) odpočtovateľný, transparentný opis fungovania systému manažmentu. 
Efektívny manažment zahŕňa cyklus krátkodobých, strednodobých a dlhodobých činností na ochranu, zachovanie a prezentáciu nominovaného objektu. Dôležitý je integrovaný prístup k plánovaniu a manažmentu na sledovanie vývoja objektu v čase a zabezpečenie udržiavania všetkých aspektov výnimočnej hodnoty pri zohľadnení širšieho priestoru. 
V prípade skupinových objektov je dôležité zabezpečiť koordinovaný manažment jednotlivých komponentov v systéme alebo mechanizmoch manažmentu. 
Zmluvné strany sú zodpovedné za implementáciu efektívneho manažmentu objektu svetového dedičstva, za úzkej spolupráce so správcami objektu, príslušnými agentúrami a orgánmi a ďalšími partnermi a zainteresovanými skupinami. 
Zmluvné štáty majú oznamovať významné zmeny pri ochrane, implementácii, ako aj manažmente a manažmentových opatreniach či v manažmentových plánoch objektu SD. 

Podobné ustanovenia sa vzťahujú na lokality vyčlenené v rámci dohôd Dohovoru o ochrane sťahovavých druhov voľne žijúcich živočíchov. 
Ignorovanie týchto záväzkov a ustanovení znamená zhoršovanie možností pre efektívnu starostlivosť o územia medzinárodného významu a je proti očakávaniam medzinárodného spoločenstva i v rozpore s Európskou stratégiou ochrany biodiverzity do r. 2020. 
 	O 	N 	spresnenie - nová definácia územia medzinárodného významu v § 17 ods. 11, lokality ktoré sú územím medzinárodného významu sa môžu vyhlásiť za chránené územia - a teda môže sa na ne uplatniť program starostlivosti o chránené územie.  	
Verejnosť 	návrhu novely zákona o ochrane prírody a krajiny nachádzajúcej sa v súčasnosti v medzirezortnom pripomienkovom konaní 
Klub slovenských turistov ako občianske združenie združujúce približne 16 000 členov nesúhlasí s predložením návrhu novely zákona o ochrane prírody a krajiny. Dôvodom je jej rozsiahlosť, nekoncepčnosť prejavujúca sa v preferovaní jednej záujmovej skupiny, a to vlastníkov pozemkov, a neriešenie až ignorovanie problémov turistickej verejnosti, čím sa novela stáva nevyváženou. Nový zákon o ochrane prírody a krajiny sa už pripravuje mnoho rokov a ešte stále nie je pripravený. Za nevyhnutné považujeme zjednodušiť celý systém ochrany prírody a krajiny, uzákoniť právnu ochranu turistických chodníkov, zrušenie systému univerzálneho zákazu prístupu do chránených území s individuálnymi svojvoľnými výnimkami a nahradenie tohto systému systémom univerzálnych povolení s individuálnymi zákazmi postavenými na právne odôvodnenom princípe. Komplexné riešenie jednej záujmovej skupiny na úkor verejnosti rozsiahlou novelou, ktorá nerieši problémy ochrany prírody, ale rieši problémy vlastníkov napriek opakovaným prísľubom nového zákona považujeme v tomto čase za nevhodné. Navrhujeme túto novelu nepredkladať na rokovanie do vlády a urýchlene ju nahradiť návrhom nového zákona o ochrane prírody a krajiny. 

Pripomienku považujeme za zásadnú. 

Klub slovenských turistov 
JUDr. Marek Heinrich 
podpredseda 	O 	N 	novela zákona plní požiadavky z Plánu legislatívnych úloh vlády Slovenskej republiky na rok 2013 a z Programového vyhlásenia vlády Slovenskej republiky na roky 2012-2016. 	
Verejnosť 	k bodu 3 
v § 2 odsek 1 druhá veta znie: Ochrana prírody a krajiny sa realizuje najmä používaním tradičných spôsobov hospodárenia postupmi, ktoré dávajú najväčší predpoklad dosiahnutia predmetu ochrany, podporou a spoluprácou s vlastníkmi (nájomcami, správcami) pozemkov, ako aj spoluprácou s orgánmi verejnej správy“. 

Zdôvodnenie: 
Rešpektovanie tradičných spôsobov hospodárenia, ktorými sa zachoval priaznivý stav biotopov a chránených území je kľúčový princíp Európskej únie v ochrane prírody (Smernica rady 92/43/EHS z 21. mája 1992 o ochrane biotopov, voľne žijúcich živočíchov a voľne rastúcich rastlín). 	O 	N 	Vzťah zákona o ochrane prírody a krajiny a osobitných predpisov upravujúcich hospodárenie na pozemkoch je daný v § 1 ods. 2 	
Verejnosť 	k bodu 4. 
V § 2 ods. 2 sa za písmeno q) vkladá nové písmeno r), ktoré znie: 
„r) invázny druh je rýchlo rastúci nepôvodný druh, ktorého introdukcia alebo samovoľné šírenie nad rámec obvyklých zásad a spoločenskej potreby ohrozuje biologickú rozmanitosť,“. 

Zdôvodnenie: 
Presnejšie rozlíšenie pojmov nepôvodný druh a invázny druh. V SR rastú nepôvodné druhy rastlín, ktoré sú prirodzenou súčasťou biotopov niekoľko desaťročí a nezastupiteľne plnia významné vodoochranné a pôdoochranné funkcie. Dôležité aj pre spracovanie zoznamu inváznych druhov. 
 	O 	N 	invázny druh je podskupinou nepôvodného druhu, definícia je dostatočne presná  	
Verejnosť 	k bodu 13. 
V § 7b odsek 1 prvá veta znie: Nepôvodné druhy rastlín, s výnimkou druhov ustanovených všeobecne záväzným právnym predpisom, ktorý vydá ministerstvo po dohode s ministerstvom pôdohospodárstva a rozvoja vidieka, možno za hranicami zastavaného územia obce19) sadiť len so súhlasom orgánu ochrany prírody. 

V § 7b odsek 3 znie: Vlastník (správca, nájomca) pozemku je povinný odstraňovať invázne druhy rastlín podľa odseku 2 zo svojho pozemku spôsobom, ktorý ustanoví ministerstvo všeobecne záväzným právnym predpisom, a to na náklady pôvodcu ich šírenia ak je známy, inak na náklady štátu po potvrdení ich úhrady a starať sa o pozemok tak, aby sa zamedzilo ich opätovnému šíreniu. 

V § 7b odsek 5 vypustiť. 

Zdôvodnenie: 
Pri rozhodovaní o nepôvodných a inváznych druhoch rastlín treba postupovať v súčinnosti s orgánom štátnej správy v oblasti pôdohospodárstva, ktorý má vybudovanú zodpovedajúcu výskumnú základňu a mnohoročné skúsenosti s manažovaním prírodného prostredia vidieka. Zaviazať vlastníka vecným bremenom odstraňovania inváznych rastlín bez dokázania jeho zásluhy na ich šírení je protiústavné, lebo platí prezumpcia neviny. Rovnako sa týmto spôsobom zníži konkurenčná schopnosť obhospodarovateľov pozemkov, ktorí budú musieť investovať prostriedky na činnosti vo verejnom záujme. 
 	O 	N 	Znenie § 7b upravené v nadväznosti na výsledky rozporových konaní, najmä s Ministerstvom pôdohospodárstva a rozvoja vidieka SR.  	
Verejnosť 	k bodu 15. 
V § 9 sa za odsek 2 vkladá nový odsek 3, ktorý znie: 
Záujmy ochrany prírody a krajiny musia rešpektovať tradičné spôsoby hospodárenia podporujúce ochranu biodiverzity so zohľadnením hospodárskych, sociálnych, kultúrnych a regionálnych požiadaviek vrátane ľudských aktivít zameraných na dosiahnutie predmetu ochrany a priaznivý stav biotopov 

Zdôvodnenie: 
Vložením nového odseku sa zdôrazní povinnosť orgánom ochrany prírody podporiť všetky aktivity podporujúce ochranu biodiverzity a priaznivý stav biotopov 
 	O 	N 	vzťah medzi zákonom ochrany prírody a osobitnými zákonmi urpavujúcimi hospodárenie na pozemkoch je daný v § 1 ods. 2  	
Verejnosť 	k bodu 51. 
V §50 novom odseku 7 sa vypúšťajú slová za bodkočiarkou. 

Zdôvodnenie: 
Ustanovenie je proti celosvetovo uznávanému právu na rozhodovanie o svojom vlastníctve. Nesprávne konanie pri tvorbe siete chránených území patriacich do európskej sústavy chránených území v SR s vlastníkmi pozemkov nik nekomunikoval, nemôže byť naprávané ďalšou neprávosťou voči nim. 
 	O 	A 	z iných dôvodov - prechodné ustanovenie § 104b ods. 5  	
Verejnosť 	k bodu 63. 
V §61 odsek 2 písmeno a) znie: 
a) je pozemok vo vlastníctve, nakladaní, nájme alebo správe štátu, okrem kompenzácie zvýšených nákladov vyplývajúcich z požiadaviek ochrany prírody na zabezpečenie osobitného manažmentu nad rámec bežného obhospodarovania na ktoré má správca pozemkov nárok 

Zdôvodnenie: 
Vyfinancovanie iných podmienok ochrany prírody nad rámec bežného hospodárenia vyplývajúcich zo zákona. 	O 	N 	nová úprava náhrady za obmedzenie bežného obhospodarovania všeobecne vrátane novej úpravy jednotlivých inštitútov náhrad- § 61 a § 61e na základe výsledkov rozporových konaní s rôznymi subjektami 	
Verejnosť 	k bodu 63. 
V §61 odsek 3 písmeno b) znie: 
b) hospodárenie v lesoch,92) ktoré zodpovedá návrhu hospodárskych opatrení programu starostlivosti o les vrátane potrebnej infraštruktúry pre jednotky priestorového rozdelenia lesa bez obmedzujúcich požiadaviek orgánov ochrany prírody vyplývajúcich zo zákazov a iných podmienok ochrany prírody ustanovených týmto zákonom alebo na jeho základe; bežným obhospodarovaním sa tiež rozumie vykonávanie opatrení na odstraňovanie následkov škôd v lesoch spôsobených škodlivými činiteľmi,93) 

Zdôvodnenie: 
Vykonateľnosť programu starostlivosti o lesy bez nevyhnutnej infraštruktúry nie je možná. Budovanie základnej siete dopravných dráh je súčasťou bežného obhospodarovania lesov. 	O 	ČA 	nová definícia na základe výsledku rozporového konania s Ministerstvom pôdohospodárstva a rozvoja vidieka SR 	
Verejnosť 	Zákon NR SR č. 543/2002 o ochrane prírody a krajiny 
1. V § 42 ods. (2) písmeno c) znie: „iným písomným dokladom, ktorý preukazuje, že exemplár bol nadobudnutý v súlade s osobitnými predpismi XXX u druhov, ktoré nie sú druhmi európskeho alebo národného významu podľa § 2 ods. (2) písmeno x) až z) a  ktoré sú bežne chované v ľudskej opatere, ktorej výsledkom je rozmnožovanie živočícha podľa § 2 ods. (2) písmeno 1) a ktorých zoznam vydá ministerstvo všeobecne záväzným prepisom, 
Písmeno c) sa mení na písmeno d)  	O 	N 	Pripomienka je nad rámec rozsahu novelizácie zákona. 	
Verejnosť 	Zákon NR SR č. 543/2002 o ochrane prírody a krajiny 
1. V § 42 ods. (4) sa za slovo „pôvode“ vkladá text: „ okrem exemplárov druhov podľa ods. (2) písmeno c). 	O 	N 	Pripomienka je nad rámec rozsahu novelizácie zákona. 	
Verejnosť 	pripomienky k novele 543/2005  
1.Predložené návrhy odôvodňujú tým, že s územiami NATURA 2000 sa nedá hýbať, pretože to je medzinárodný záväzok SR voči EÚ. Uvedený záväzok nemé podporu v žiadnom dokumente a už vôbec nie v prístupovej zmluve. DG ENVIRO v roku 2009 po predložení dôkazov navrhlo, nech vláda SR predloží tieto dôkazy a NATURA 2000 v SR sa môže vymedziť inak. Písomný záznam z prvého technického rokovania je na MŽP SR a v NR SR (boli prítomní aj poslanci NR SR Slabý a Lebocký z Výboru NRSR pre ŽP). Preto súhlas majiteľa pozemku v § 50 NOVELY treba viazať aj na územie NATURA 2000. 	O 	N 	Postup pri prehodnotení území Natura je potrebné rešpektovať smernicu Rady č. 92/43/EHS o ochrane prirodzených biotopov a voľne žijúcich živočíchov a rastlín smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2009/147/ES z 30. novembra 2009 o ochrane voľne žijúceho vtáctva, vrátane judikatúry.  	
Verejnosť 	pripomienky k novele 543/2005  
Smernice uvádzajú podmienku vedeckosti pri navrhovaní chránených území. Vychádzajúc z toho treba v § 50 inštalovať klauzulu, že návrh chránených území každého typu (alebo jeho prehodnotenie) musí zostaviť vedecká inštitúcia s akreditáciou v SR na danú činnosť podľa zákona o vedeckých činnostiach (zákon o vede). 
  	O 	N 	Pripomienka je nad rámec rozsahu novelizácie zákona - cieľom úpravy bolo spresnenie postupu vyhlasovania chránených území  	
Verejnosť 	pripominka k bodu č.62 - zásadná 

Sprievodcovská činnosť má na Slovensku dlhodobú tradíciu.Začiatky sprevádzania ľudí po horách historicky siahajú 
až do minulých storočí. V tomto roku si zároveň pripomíname 140. výročie založenia Uhorsko-karpatského spolku,ktorého jednou 
z úloh a poslaním bola sprievodcovská činnosť a ochrana prírody. Práve v tomto roku prichádza tento návrh, ktorý organizované sprievodcovstvo posiela do zákulisia. Nielen na základe týchto historických odkazov, ale aj na základe súčasne platných zákonov 
SR navrhujeme nasledovné: 

§ 58 a ods 1) - ponechať alebo prípadne prepracovať, aby bolo zrejmé, kto môže a nemôže sprievodcovskú činnosť vykonávať 
- súčasne pri tvorbe tohto odseku rešpektovať súčasné platné zákonné normy (žinostenský zákon, zákonník práce, 
zákon o HZS,obchodný zákonník, Ústava SR, medzinárodné dohody a platné zákonné normy v EU. 

§58a ods. 2-3 -4 ) úplne vypustiť 

Podľa nás nemôže byť zákonom dané právo vykonávať sprievodcovskú činnosť len subjektom a pracovníkom 
štátnej ochrany prírody, ktoré majú podľa súčasne platného zákona úplne inú úlohu, ako sprevádzať ľudí alebo 
skupiny v chránených územiach. Nepochybne subjekty a pracovníci štátnej ochrany prírody majú teoretické 
a praktické znalosti o prírode, prírodných pomeroch, krajiny ,faune,flóre a geológií a ich praktickej ochrane, ale nie 
sú odborne spôsobilí na sprevádzanie jednotlivcov alebo skupín v jednotlivých stupňoch ochrany. Podľa nás len 
odborne vyškolený a odborne spôsobilý sprievodca môže vykonávať túto činnosť, ktorý mimo horeuvedených 
teoretických znalostí o prírode, musí mať i ostatné teoretické a praktické znalosti. Jednoznačne medzi ne patria 
psychológia, vedenie jednotlivca, malej skupiny alebo väčšej, zdravoveda, technická a praktická spôsobilosť, 
meteorológia a organizácia pomoci a prípadnej záchrany. Súčasne navrhujeme, aby orgány štátnej ochrany prárody 
prípadne spolupracovali s organizáciami a inštituciámi, ktoré školia sprievodcov a vydávajú certifikáty o odbornej 
spôsobilosti. Ich metodická, odborná a prípadne i kontrolná činnosť by určite pomohla zdvihnúť teoretickú 
i praktickú úroveň slovenských sprievodcov a slovenského sprievodcovstva ako takého. 
V neposlednej miere tento návrh likviduje existujúcich sprievodcov i čakateľov a adeptov sprievodcovskej činnosti. 
Je tu potretá slobodná voľba povolania i zamestnanosti, ktorá je v tejto dobe neskutočne vypuklá. Takmer 
všetkým sprievodcom sa zoberie možnosť zamestnať sa ,alebo vykonávať túto činnosť ,ako živnosť. 
 	O 	N 	§ 58a vypustený  	
Verejnosť 	 

LESY Slovenskej republiky, štátny podnik, generálne riaditeľstvo 
Námestie SNP č. 8, 975 66 Banská Bystrica 

Vec: 
Novela zákona o ochrane prírody a krajiny č. 543/2002 Z.z. - pripomienky 

Uznesením Vlády SR č. 471/2006 sa schválila koncepcia ochrany prírody 
Strategickým cieľom 3.1.1. bolo: 
Prehodnotiť súčasnú sústavu chránených území a vytvoriť reprezentatívnu národnú sústavu chránených území zabezpečujúcu ochranu biotopov národného významu a biotopov druhov národného významu, významných krajinných prvkov a území medzinárodného významu pri rešpektovaní ďalšieho nevýšenia plochy národnej sústavy chránených území. 

V programových vyhláseniach vlád sa od tohto obdobia (2006) tiež spomína nevyhnutnosť riešenia neudržateľnosti spôsobu akým sa organizuje a riadi ochrana prírody a krajiny na Slovensku. 

Čo sa týka predloženého návrhu novely zákona konštatujeme, že v porovnaní s pred časom predloženým návrhom nového zákona o ochrane prírody (práce na ktorom boli zastavené) boli z neho odstránené niektoré „problematické“ ustanovenia, na druhej strane musíme objektívne uviesť, že nie dostatočne a ani táto novela zákona neodstráni časom nakumulované neriešené problémy s nefunkčným a neudržateľným systémom ochrany prírody na Slovensku. 

Naďalej pretrváva trend direktívno-represívneho postupu v oblasti životného prostredia. Tento trend je nemotivačný a namiesto partnerského vzťahu (bez ktorého sa ochrana prírody nedá zabezpečovať) zase dostáva vlastníkov správcov pozemkov do opozičného postavenia, kedy si musia brániť svoje záujmy a povinnosti vyplávajúce im zo správy a užívania pozemkov, prípadne povinností vyplývajúcich z ostatných zákonných ustanovení riadneho hospodára. 

Novela ešte viac zhorší ekonomické prostredie poddimenzovaných vidieckych regiónov ďalšími povinnosťami (likvidácia inváznych druhov na náklady užívateľov pozemkov, napriek tomu že v drvivej väčšine nie sú pôvodcami ich šírenia). 

Novela nevyrieši rozdielnosť iných súvisiacich legislatív (zákon o lesoch) ktorých cieľom je starostlivosť o lesy a udržiavanie ich ekologicko-stabilnom stave, ktorý jediný dokáže zabezpečiť plnohodnotné fungovanie verejnoprospešných funkcií (rekreačná, voda, vzduch, ozdravná funkcia....). 

Novela nezreálni rozsah a intenzitu ochrany chránených území (mnohokrát neopodstatnene a neprimerane chránených) a neprispôsobí ju ekonomickým možnostiam štátu, iba prenesie značnú časť nákladov (ktoré štát nemal) na užívateľov pozemkov, čím ešte viac zparalyzuje ich činnosť a ešte viac oslabí ekonomicky poddimenzované oblasti vidieku, ich infraštruktúru a rozvoj. 

Očakávali sme že novela bude mať ambíciu vybudovať efektívnu, únosnú proporčne vyváženú ochranu prírody zohľadňujúcu sociálne a ekonomické aspekty v duchu trvalej udržateľnosti. Na takto prehodnotenú sústavu chránených území by bolo potom vhodné nastaviť kompenzačné mechanizmy a nie naopak zamieňať, prenajímať, vykupovať pozemky a potom ich následne (pre ich ochranársku neatraktívnosť) vyradiť zo sústavy chránených území? 

Vzhľadom na rozsah novelizačných bodov (120) je možné novelu skôr považovať za nový zákon o ochrane prírody. 

Novela neodstraňuje viacnásobné obmedzenia konkrétnej činnosti podľa rôznych §§. Tj. ak žiadateľ o činnosť splní podmienky pre vydanie súhlasu, prípadne výnimky, podľa §§ špeciálnej ochrany bude nakoniec obmedzený cez §§ znenia všeobecnej ochrany čo umožňuje ich neadresné znenie. 
Orgány, organizácie ochrany prírody, ako aj mimovládne organizácie na úseku životného prostredia podľa novely zákona budú naďalej požívať imunitu pred zodpovednosťou za stav 
chránených území, naďalej bude možné vypracovávať účelové stanoviská nepodložené dôkazmi a na ich základe vydávať neobjektívne rozhodnutia. Naďalej sa budú môcť vypracovávať aj projekty či už z národných ale štrukturálnych zdrojov, ktoré okrem žiadateľov neprinesú osoh nikomu dokonca ani chránenej prírode.... 
Kalkulácia v doložke vplyvov je nepodložený odhad, ktorý neberie do úvahy neprimeranosť a ekonomickú neúnosnosť sústavy chránených území. Deklarovaná úspora finančných prostriedkov štátu nie je reálna, došlo by iba k presunu nákladov na zabezpečenie ochrany prírody z rezortu ŽP na rezort pôdohospodárstva bez analýzy zvýšených nákladov nad rámec dnešných nákladov z dôvodu administrácie a zabezpečovania nových úloh rezortom, ktorý tieto činnosti doposiaľ nebol nútený vykonávať. Toto bude mať za následok, že súčasní správcovia pozemkov sa pravdepodobne dostanú do finančnej tiesne a stnú sa aj oni závislí od dotácií štátneho rozpočtu. 
Novela neprináša zjednodušenie legislatívneho prostredia v ŽP, nerieši konflikty s ostatnými zákonmi (napr.326/2005 Z.z.) a nepribližuje ochranu prírody obyvateľstvu, ale pritvrdzuje direktívny postup a naďalej bez koncepcie „čo ďalej s ochranou prírody“ navyšuje kompetencie ochrany prírody, čo sa už v minulosti ukázalo ako nesprávna cesta. 

LESY Slovenskej republiky, štátny podnik s cieľom, aby sa spôsob ochrany na Slovensku aspoň čiastočne stransparentnil, zjednodušil a zreálnil predkladajú nasledujúce požiadavky na úpravu predloženej novely zákona o ochrane prírody a krajiny: 

Pripomienka k bodu 1.: 

§ 1 odsek 1 znie: 

„(1) Tento zákon upravuje pôsobnosť orgánov štátnej správy a obcí, ako aj práva a povinnosti právnických osôb a fyzických osôb pri ochrane prírody a krajiny s cieľom dlhodobo zabezpečiť zachovanie prírodnej rovnováhy a ochranu rozmanitosti podmienok a foriem života a prírodných hodnôt a krás a utvárať podmienky na trvalo udržateľné využívanie prírodných zdrojov a na poskytovanie ekosystémových služieb berúc do úvahy hospodárske, sociálne a kultúrne potreby, ako aj regionálne a miestne pomery“. 

Návrh nového znenia: zo znenia § 1 navrhujeme vypustiť text „a na poskytovanie ekosystémových služieb“... 

Zdôvodnenie: Novela zákona v § 2 (základné pojmy) nedefinuje čo sa rozumie pod „poskytovaním ekosystémových služieb“. Bez definície ekosystémových služieb ide len o konštatovanie bez bližšieho významu. Navyše prax z nedávneho obdobia ukázala, ekosystémové služby (napr. produkcia kyslíka, absorpcia skleníkových plynov) lepšie poskytujú územia s nižším stupňom ochrany, prípadne územia bez neho. Dnes sme sa dostali do situácie že „za veľa peňazí“ sme dosiahli najhoršiu ponuku ekosystémových služieb v novodobej histórií hlavne vďaka bezdôvodnému a nepremyslenému sprísňovaniu (obmedzovaniu) pod rúškom ochrany prírody. 

Zásadná pripomienka k bodu 2 § 1.: 

Bod 2 §1 zákona znie: 

Ak tento zákon neustanovuje inak, vzťahujú sa na ochranu zložiek životného prostredia 4) osobitné predpisy 5) 

Návrh nového znenia: za pôvodný text žiadame doplniť 2 vetu.: 
...Nesmie pritom nastať situácia, kedy by obmedzením osobitného predpisu došlo k väčším škodám ako keby k obmedzeniu nedošlo... 

Zdôvodnenie: Nie vždy (z dôvodu vzdelania a odbornosti) je pracovník ochrany prírody spôsobilý objektívne a kompetentne posúdiť dopady svojho rozhodnutia (vzhľadom na profesionálne odbornú problematiku osobitného predpisu), pričom môžu a aj vznikajú škody a neprimerané ujmy nie len fyzickým, právnickým osobám, ale aj štátu, pričom nie zriedka bývajú vyššie, ako potenciálne (často len údajné) škody na životnom prostredí. 

Poznámka pod čiarou potom k odkazu 5) ostáva bez zmeny 

Pripomienka k bodu 3.: 

v § 2 odsek 1 znie: 

„(1) Ochranou prírody a krajiny sa podľa tohto zákona rozumie starostlivosť štátu, právnických osôb a fyzických osôb o voľne rastúce rastliny, voľne žijúce živočíchy a ich spoločenstvá, nerasty, skameneliny, geologické a geomorfologické útvary, prírodné biotopy a ekosystémy,10) ako aj starostlivosť o vzhľad a prístupnosť krajiny. Ochrana prírody a krajiny sa realizuje najmä obmedzovaním a usmerňovaním zásahov do prírody a krajiny, podporou a spoluprácou s vlastníkmi (nájomcami, správcami) pozemkov, ako aj spoluprácou s orgánmi verejnej správy.“. 

Návrh nového znenia: navrhujeme znenie druhej vety upraviť nasledovne: 
Ochrana prírody a krajiny sa realizuje spôsobom a postupmi, ktoré dávajú najväčší predpoklad dosiahnutia predmetu ochrany, podporou a spoluprácou s vlastníkmi (nájomcami, správcami) pozemkov, ako aj spoluprácou s orgánmi verejnej správy.“. 

Zdôvodnenie: Neraz sme svedkami toho, že práve obmedzením zásahov došlo k zániku, prípadne k zhoršeniu stavu biotopov, prípadne predmetu ochrany. Bolo by potrebné prejsť od direktívno-reštriktívnej ochrany prírody k motivačnej, konštruktívno- partnerskej schémy. V mnohých prípadoch neobjektívna reštrikcia mala opačný vplyv na predmet ochrany, ako sa očakávalo, čo malo za dôsledok aj dlhodobo zhoršujúci sa vzťah medzi užívateľmi pozemkov a ochranou prírody. Užívateľ pozemku musí byť partnerom ochrany prírody, ak je naozaj záujem dosiahnuť požadovaný efekt na oboch stranách. 

Zásadná pripomienka k bodu 4.: 

V § 2 ods. 2 sa za písmeno q) vkladá nové písmeno r), ktoré znie: 
„r) invázny druh nepôvodný druh, ktorého introdukcia alebo samovoľné šírenie ohrozuje biologickú rozmanitosť,“. 

Návrh riešenia: 
Invázne druhy naviazať na ich konkrétny zoznam 

Zdôvodnenie: Nesúhlasíme so všeobecnou definíciou (bez stanovenia konkrétnych inváznych druhov), vzhľadom na zadefinovanú povinnosť ich likvidácie, keďže pre vydaný zoznam sú presne nadefinované zákazy, no povinnosť ich odstraňovania nie je viazaná na tento zoznam. Tak môže nastať situácia, kedy povinnosť odstraňovať invázne druhy by platila pre akékoľvek nepôvodné druhy. Navyše, nie každý invázny druh je aj nebezpečný pre biodiverzitu (iba tie ktoré sa ľahko a rýchlo samovoľne šíria) 

Zásadná pripomienka k bodu 7.: 
V § 4 ods. 2 sa slová „túto činnosť po predchádzajúcom upozornení obmedzí alebo“ nahrádzajú slovami „písomne upozorní toho, kto činnosť vykonáva, a v prípade potreby určí obmedzujúce podmienky alebo túto činnosť“. 

Návrh riešenia: do § 4 navrhujem vložiť novelizačný bod (6) ktorý znie: 
§ 4 ods. (6) 
Činnosti ku ktorým sa vyjadril orgán ochrany prírody podľa § 9 zákona, prípadne v územiach európskej sústavy chránených území podľa § 28 ods. 4, sa nepovažujú za činnosti ktoré vedú k ohrozeniu existencie druhov rastlín a živočíchov, alebo k ich degenerácii, k narušeniu rozmnožovacích schopností, alebo k zániku ich populácie, 

Zdôvodnenie: Preformulovaním pôvodného znenia nedochádza k žiadnej obsahovej zmene. Navyše doposiaľ orgány štátnej správy využívali hlavne poslednú časť § a to je zákaz činnosti. Znenie neodstraňuje hlavný nedostatok § 4 a to je, že nestanovuje žiadne kritériá, parametre, kedy, za akých okolností (po naplnení ktorých skutkov) môže pracovník štátnej správy určiť obmedzujúce podmienky a kedy činnosť zakázať. A tak sa stáva že rozhodnutie o zákaze stojí výlučne na subjektívnom posúdení pracovníka ochrany prírody a to aj bez toho, že by bol povinný svoje rozhodnutie doložiť vierohodnými dôkazmi, čo mu umožňuje znenie §. 
Preto navrhujeme do znenia doplniť ods. 6), ktorý by aspoň čiastočne stransparentnil a zobjektivizoval postup ochrany prírody. 
Pozn: §4 sa často zneužíva v prípadoch, kedy niektoré zložky ochrany prírody, z dôvodu záujmu obmedziť užívateľa pozemkov neúspešne vyčerpali možnosti obmedziť ho podľa iných častí zákona. 

Zásadné pripomienky k bodu 8.: 
§ 4 
„(6) Každý, kto buduje vodnú stavbu alebo líniovú stavbu, ktorá môže ohroziť priaznivý stav populácií druhov živočíchov v dôsledku narušenia alebo obmedzenia ich migračných trás, je povinný použiť také riešenie, ktoré zachováva migračnú priechodnosť. Za týmto účelom je povinný zriaďovať vhodné technické alebo stavebné konštrukcie a zariadenia umožňujúce migráciu živočíchov v miestach, ktoré sa križujú s ich migračnými trasami, a zabezpečovať ich funkčnosť. 

Znenie ods. (6) žiadame vypustiť, nakoľko sa jedná o duplicitnú požiadavku dnes platného zákona o ochrane prírody. V rámci povoľovacieho a schvaľovacieho procesu má už dnes orgán štátnej správy dostatok nástrojov aby mohla požadovať naplnenie požiadavky, prípadne požadujeme minimálne upraviť text nasledovne: 

Návrh znenia: v prvej vete navrhujeme doplniť text: (technicky a finančne únosné), 
„(6) Každý, kto buduje vodnú stavbu alebo líniovú stavbu, ktorá môže ohroziť priaznivý stav populácií druhov živočíchov v dôsledku narušenia alebo obmedzenia ich migračných trás, je povinný použiť také riešenie technicky a finančne únosné, ktoré zachováva migračnú priechodnosť. Za týmto účelom je povinný zriaďovať vhodné technické alebo stavebné konštrukcie a zariadenia umožňujúce migráciu živočíchov v miestach, ktoré sa križujú s ich migračnými trasami, a zabezpečovať ich funkčnosť. 
Zdôvodnenie: Pracovníci ochrany prírody často predkladajú ne investora líniových stavieb neprimerané požiadavky aj v lokalitách, ktoré vzhľadom na finančnú náročnosť zariadenia (ekoduktu, podchodu...) neprinesú efekt zodpovedajúci tejto finančnej a technickej náročnosti. (napr. niekoľkoročné predĺženie a predraženie výstavby diaľnic)... 

(7) Ak je prevádzkou vodnej stavby alebo líniovej stavby ohrozené zabezpečenie priaznivého stavu populácií druhov živočíchov v ich prirodzenom areáli v dôsledku narušenia alebo obmedzenia ich migračných trás, orgán ochrany prírody môže nariadiť, aby vlastník alebo správca vodnej stavby alebo líniovej stavby na vlastné náklady vykonal v rámci plánovanej rekonštrukcie opatrenia na obnovu migračnej priechodnosti.“. 

Návrh znenia: znenie ods. (7) žiadame vypustiť z dôvodu jeho retroaktivity 

Zdôvodnenie: podľa navrhovaného znenia ods. 7 by mohol orgán štátnej správy uložiť vlastníkovi, alebo správcovi vybudovať zariadenia zabezpečujúce „obnovu priechodnosti“ bez akýchkoľvek regulatív, čo je z technického a finančného hľadiska nereálne. Navyše išlo by o zariadenia na už skolaudovaných stavbách čo by malo retroaktívny účinok. 
Navyše kto sa rozumie pod výrazom „vlastník (správca)“- vlastník čoho – stavby alebo pozemku, alebo prevázkovateľ líniovej stavby alebo investor ? 

Zásadná pripomienka k § 5.: 

Za ods. 5 žiadame doplniť novelizačný ods. 6 v znení 

(6) Ak vlastník (správca, nájomca) pozemku s osobitne chránenou časťou prírody a krajiny, a území medzinárodného významu manažuje tieto územia spôsobom, ktorý mu určil orgán životného prostredia, prípadne ho na nich obmedzil pri bežnom obhospodarovaní, je za priaznivý stav týchto území zodpovedný tento orgán. 

Pôvodné ods. 6, 7 sa prečíslujú 

Zdôvodnenie: podľa ods. 5 §5 je vlastník správca, nájomca pozemkov zodpovedný (je povinný ho zabezpečiť) za priaznivý stav časti krajiny. Ak toto územie nemôže z dôvodu obmedzení ochrany prírody obhospodarovať spôsobom ktorý považuje za najvhodnejší, nemôže niesť naďalej zodpovednosť za jeho stav. (viď. hlavne územia v 5 stupni ochrany prírody – ani laik nemôže rozpadnuté smrekové biotopy považovať za biotopy v priaznivom stave, čo vlastník vo väčšine prípadov nemal možnosť ovplyvniť...). 

Zásadná pripomienka k bodu 11.: 
§ 6 
Žiadame navrhnuté ustanovenia vypustiť. 
Žiadame z § 6 ods. 2 v platnom znení zákona nahradiť slová „poškodeniu a zničeniu“ biotopu slovami „ohrozeniu priaznivého stavu biotopu v rámci biogeografického regiónu v rámci Slovenskej republiky“. Týmto žiadame odstrániť rozpory so smernicou o biotopoch. 

Nevidíme dôvod na ďalšie navyšovanie ochrany už i na tak dosť neprehľadného systéme ochrany prírody ktorý dnes platí. Nie je nám jasné z akej potreby navrhovatelia znenia vychádzali, nakoľko nedisponujú žiadnymi relevantnými argumentmi (o preukaznom zhoršení stavu biotopov), že by takéto sprísnenie všeobecného bezlimitného charakteru bolo potrebné (opodstatnené). 
SR je zodpovedná za stav biotopu na celom území a biotop sa hodnotí ako jeden celok, nehodnotia sa jeho lokálne časti samostatne. Na zabezpečenie tejto zodpovednosti, úplne postačuje súčasné znenie, ktorým sa kontroluje nepriaznivý vplyv významných činností, ku povoľovaniu ktorých sa orgán ochrany prírody vyjadruje v § 9. 
Ustanovenie v novelizovanom ods. 2 opäť zavádza širokú neodôvodnenú ochranu biotopov na celom území SR. Pred novelou v 2010 bol obdobný stav (§6, § 12 písm. g)) kedy boli uvedené paragrafové znenia, buď zrušené, alebo novelizované, lebo ich uplatňovanie neprinieslo žiaden environmentálny efekt, iba obrovskú averziu a nevôľu voči zneužívaniu týchto znení orgánmi ochrany prírody (mnohokrát na objednávku rôznych záujmových zoskupení). Znenie by ešte viac skomplikovalo zneprehľadnilo správne konania a užívateľ pozemkov, resp. realizátor aktivít by bol vyslovene rukojemníkom pracovníka štátnej správy ŽP, ktorý by sa k aktivite vyjadroval, nakoľko na svoje rozhodnutie nemá stanovené žiadne limity postačuje mu na to subjektívny pocit. Mnohé konania v minulosti v týchto oblastiach boli ukážkou neprofesionálneho prístupu, kedy v obdobných veciach rozhodovali orgány ochrany prírody diametrálne odlišne v závislosti od toho kto bol realizátorom aktivity. 
Zadefinovanie takejto ochrany aj mimo území chránenej sústavy sa nám zdá nesprávne. V prípade záujmu (ak to štát považuje za potrebné) má možnosť danú lokalitu vyhlásiť za ÚEV – súčasný návrh znevýhodňuje majiteľov pozemkov, ktoré neboli zaradené do siete NATURA 2000, pretože môžu byť nútení konať na vlastné náklady, zatiaľ čo majitelia pozemkov v ÚEV majú viac možností dostať sa ku kompenzáciám. Vidíme to ako spôsob „skrytej ochrany“ tzn. územia sa nepodieľajú v celoštátnej štatistike výmery chránených území, ale orgán štátnej správy má v prípade záujmu možnosť zaviesť aj na území s 1 stupňom ochrane de facto režim území s najvyšším stupňom ochrany. 

Pripomienka k bodu 12.: 

Návrh znenia: 
Do § 7 žiadame doplniť bod d) s nasledujúcim znením: d)podpora stanovištne vhodného druhového zloženia 
Zdôvodnenie: Ochrana prirodzeného druhového zloženia ekosystémov nepozostáva len z eliminovania nepôvodných druhov, ale aj podpory stanovištne vhodnej a druhovo pestrej výstavby zložiek ekosystémov. 

Zásadné pripomienky k bodu 13.: 
§ 7a a 7b 

Žiadame upraviť text bodu 5 § 7a) 

Návrh znenia: (5) Vlastník (správca, nájomca) pozemku, užívateľ poľovného revíru, užívateľ rybárskeho revíru alebo osoba vykonávajúca hospodársky chov rýb sú povinní odstraňovať invázne druhy živočíchov podľa odseku 4 spôsobom, ktorý ustanoví ministerstvo všeobecne záväzným právnym predpisom, a to na náklady pôvodcu ich šírenia ak je známy, inak na náklady štátu po potvrdení ich úhrady . 

Zdôvodnenie: Požadované činnosti (vo verejnom záujme) sú finančne mimoriadne náročné a ohrozia v kumulácií ostatných povinností požiadaviek životného prostredia, vyrovnanosť hospodárenia dotknutých subjektov. Ak užívateľ pozemkov nezapríčinil stav ohrozenia pôvodného druhového zloženia je táto povinnosť nad rámec Ústavy SR. Navyše vykonaním tejto činnosti by užívateľ pozemku porušil ods. 3 § 4, nakoľko prirodzený výskyt nie je zadefinovaný zákonom. 

Žiadame upraviť (vypustiť) text bodu 1,3,5 § 7b) 

(1) Nepôvodné druhy rastlín, s výnimkou druhov ustanovených všeobecne záväzným právnym predpisom, ktorý vydá ministerstvo po dohode s ministerstvom pôdohospodárstva, možno za hranicami zastavaného územia obce19) sadiť alebo pestovať len so súhlasom orgánu ochrany prírody. Orgán ochrany prírody môže takýto súhlas vydať, len ak rozšírenie nepôvodného druhu rastliny nebude mať nepriaznivý vplyv na pôvodné druhy alebo ich biotopy. 

Zdôvodnenie: Znenie ods. 1 by malo retroaktívny účinok, nakoľko na niektorých miestach sa nepôvodné rastliny pestujú so súhlasom aj orgánu štátnej správy životného prostredia, hlavne ako energetické plodiny s cieľom naplniť záväzok SR voči EÚ o navýšení spotreby energií z obnoviteľných zdrojov, čo garantuje rezort pôdohospodárstva. 

V ods. (3) žiadame vypustiť text ...“na vlastné náklady“.. a doplniť ..“a to na náklady pôvodcu ich šírenia ak je známy, inak na náklady štátu po potvrdení ich úhrady“.. 
(3) Vlastník (správca, nájomca) pozemku je povinný na vlastné náklady odstraňovať invázne druhy rastlín podľa odseku 2 zo svojho pozemku spôsobom, ktorý ustanoví ministerstvo všeobecne záväzným právnym predpisom, a to na náklady pôvodcu ich šírenia ak je známy, inak na náklady štátu po potvrdení ich úhrady a starať sa o pozemok tak, aby sa zamedzilo ich opätovnému šíreniu. 
Zdôvodnenie: Požadované činnosti (vo verejnom záujme) sú finančne mimoriadne náročné (nad rámec možností užívateľov pozemkov) a ohrozia v kumulácií ostatných povinností požiadaviek životného prostredia, vyrovnanosť hospodárenia dotknutých subjektov, prípadne ich existenciu. Ak užívateľ pozemkov nezapríčinil stav ohrozenia pôvodného druhového zloženia je táto povinnosť nad rámec Ústavy SR. Jedná sa o celoeurópsky problém, ktorý sa nedarí dostať pod kontrolu ani vo finančne zdatnejších krajinách EU. Od roku 2002 sa to u nás pokúšal štát (MŽP SR), bez zjavných úspechov a teraz toto nezvládnuteľné bremeno premiestnil na užívateľov pozemkov. Na niektoré invázne rastliny neexistuje prakticky efektívny spôsob likvidácie iba „potlačenie“ (spomalenie) jeho šírenia. To by dávalo orgánom štátnej správy možnosť nekonečného sankcionovania. Dôsledkom bude zrejme len perzekvovanie zo strany ŽP nakoľko vlastníci pozemkov nedisponujú takou finančnou hotovosťou, ktorá by bola potrebná na efektívny boj proti inváznym rastlinám. 
Likvidácia invazívnych rastlín je vysoko finančne náročná navyše postupy treba do dosiahnutia úspechu niekoľkokrát opakovať (pri tak veľkom rozšírení invazívnych rastlín ako tomu v súčasnosti je, by značná časť rozpočtu subjektov išla iba na ich likvidáciu). Navyše úspech likvidácie je viac než sporný (rýchlosť šírenia, klimatické podmienky...), čo by otváralo možnosti štátnej správe ŽP neustále perzekvovať užívateľov pozemkov aj napriek ich snahe dosiahnutia požadovaného efektu. Invazívne rastliny sa bez chémie likvidovať nedajú, čo je v chránených územiach takmer nerealizovateľné. Pritom dôvodom výskytu invazívnych rastlín vo väčšine prípadov nie je užívateľ pozemkov, ale introdukcia a klimatické zmeny. Prečo by potom mal vysoké náklady na likvidáciu invazívnych rastlín znášať užívateľ, keď nie je ich pôvodcom a napr. nemá o ich likvidáciu záujem (keď jemu až tak neprekážajú)? Paradoxne orgány ochrany prírody zodpovednosť za rozšírenie inváznych druhov nenesú, napriek tomu že mnohokrát majú väčšiu zásluhu na ich šírení ako vlastník (neumožnenie zasahovania). 
Jediný pozitívny účinok (aj keď v žiadnom prípade nepôjde o 100% likvidáciu inváznych rastlín) je možné dosiahnuť koordinovanou komplexnou ochranou proti šíreniu zo strany štátu prostredníctvom projektov. 
Štát sa nemôže zbaviť zodpovednosti za stav biodiverzity tým že ju prenesie na plecia užívateľov pozemkov, navyše keď na takúto činnosť nemajú predpoklady ani vytvorené podmienky. 

Žiadame vypustiť bod (5) 

Zdôvodnenie: Ak užívateľ nie je pôvodcom šírenia, tj, nenesie zodpovednosť za vznik a šírenie inváznych rastlín je táto požiadavka nad ráme Ústavy SR. Navyše mnohé invázne rastliny sa environmentálne prijateľným spôsobom nedajú odstráni (môžu sa len potlačiť). Ich likvidácia (potláčanie ) sa realizuje výlučne chemickými prípravkami na ktoré je potrebný v chránených územiach súhlas prípadne výnimka. Tzn. užívateľ si navyše musí zaplatiť správny poplatok 100€ aby absolvoval podľa skúseností neprimerane dlhé správne konania so sporným výsledkom nakoľko sa do správneho konania zapoja aj mimovládne organizácie. 

Zásadná pripomienka k § 8 
Žiadame vložiť nový odstavec v znení: 
Orgán ochrany prírody ktorý podľa ods. 1 činnosť obmedzí alebo zakáže predloží relevantné preveriteľné argumenty na základe ktorých rozhodol, ako aj ekonomickú analýzu, že škody, ktoré by pokračovaním činnosti vznikli by boli väčšie, ako škody ktoré vzniknú obmedzením, alebo nevykonaním činnosti. 
Zdôvodnenie: inštitút § 8 ods. 1 sa často zneužíva bez relevantného zdôvodnenia (často výhradne na subjektívnom a ideologickom základe) čím vznikajú neprimerané škody nie len užívateľom pozemkov ale aj environmentálne škody. 

Pripomienka k bodu 14.: 

Žiadame vypustiť § 9 ods. 1 písmeno k) 
Zdôvodnenie: Týkalo by sa aj lokalít, ktoré nespadajú do oblasti záujmu ochrany prírody (intravilán, orná pôda napr. zmena DP záhrady na zastavanú plochu). 

Poznámka pod čiarou k odkazu 33 znie: 
„33) § 9 až 11 a § 17 zákona č. 220/2004 Z. z. v znení neskorších predpisov.“. 

Pripomienka k bodu 15.: 

V § 9 žiadame vypustiť písm. s). 
Poznámky pod čiarou – vypustiť37c) 

Zdôvodnenie: Ustanovenie predstavuje duplicitu a tým zbytočnú administratívnu záťaž. Vyňatia sa riešia pre činnosti, ku ktorým sa orgán ochrany prírody vyjadruje cez ostatné ustanovenia § 9 

Zásadná pripomienka do §9 
Navrhujeme doplniť pís. (4a,b) s nasledujúcim textom: 

(4a) Vyjadrenie orgánu ochrany prírody nesmie ohroziť trvaloudržateľné obhospodarovanie lesov (ods. 1, § 40 zákona č. 326/2005 Z.z o lesoch), zachovanie, zveľaďovanie a ochranu lesov ako zložky životného prostredia a prírodného bohatstva krajiny na plnenie ich nenahraditeľných funkcií podľa (§ 1 ods. 2 písm. a) zákona č. 326/2005 Z.z) zabezpečovaného prostredníctvom programu starostlivosti o lesy. 

(4b) 
Ak orgán štátnej správy životného prostredia vo vyjadrení navrhuje zmenu plánu starostlivosti o lesy v častiach plán hospodárskych opatrení (§40 ods.2 c zákona č. 326/2005 Z.z. o lesoch) je povinný vyžiadať si odborné stanovisko orgánu štátnej odbornej kontroly ochrany lesa (§ 29 z. 326/2005 Z. z. o lesoch) k dopadu takto navrhovanej zmeny na zdravotný stav a ekologickú stabilitu lesov. Ak zo stanoviska vyplynie riziko rozšírenia biotických škodlivých činiteľov a ohrozenia ekologickej stability lesov pri uplatnení navrhovanej zmeny programu starostlivosti o lesy orgánom ochrany prírody, zmena program starostlivosti o lesy môže byť vykonaná len za predpokladu, že obhospodarovateľom lesa vykonávané preventívne opatrenia (§28 ods. 1 písm. b) z. 326/2005 Z. z.) finančne uhradí organizácia ochrany prírody a krajiny. Náklady na vypracovanie odborného stanoviska hradí žiadateľ o vyjadrenie. 

Pripomienka k bodu 17.: 

Žiadame ponechať pôvodné znenie § 14 ods. 1 písm. g) 
Zdôvodnenie: Neexistuje zoznam nepôvodných druhov a ich krížencov tak by nastal problém hlavne v prípade už rozšírených a existujúcich druhov, ktoré by niekto dnes začal považovať za „nepôvodný druh“. 

Zásadná pripomienka k bodom 20, 22-24, 26-28, 31, 21-32.: 
20. V § 17 ods. 3 
Žiadame doplniť o .... „po predchádzajúcom písomnom súhlase vlastníka, správcu, alebo obhospodarovateľa“. 

22. V § 18 ods. 1 
Žiadame doplniť o .... „po predchádzajúcom písomnom súhlase vlastníka, správcu, alebo obhospodarovateľa“. 

23.V § 18 ods. 3 
Žiadame doplniť o .... „po predchádzajúcom písomnom súhlase vlastníka, správcu, alebo obhospodarovateľa“. 

24.V § 21 ods. 1 a § 22 ods. 1 
Žiadame doplniť o .... „po predchádzajúcom písomnom súhlase vlastníka, správcu, alebo obhospodarovateľa“. 

26.V § 21 ods. 4 a § 22 ods. 6 
Žiadame doplniť o .... „po predchádzajúcom písomnom súhlase vlastníka, správcu, alebo obhospodarovateľa“. 

27. V § 22 ods. 2 . 
Žiadame doplniť o .... „po predchádzajúcom písomnom súhlase vlastníka, správcu, alebo obhospodarovateľa“. 

28.V § 22 ods. 3 
Žiadame doplniť o .... „po predchádzajúcom písomnom súhlase vlastníka, správcu, alebo obhospodarovateľa“. 

31.V § 26 ods. 6 
Žiadame doplniť o .... „po predchádzajúcom písomnom súhlase vlastníka, správcu, alebo obhospodarovateľa“. 

32. V § 27 ods. 9 
Žiadame doplniť o .... „po predchádzajúcom písomnom súhlase vlastníka, správcu, alebo obhospodarovateľa“. 

Pripomienka k bodu 24.: 

Navrhujeme ponechať pôvodné znenie § 19 ods. 1 

Zdôvodnenie: Ak sa v § 19 ods. 1 sa vypúšťajú slová „Slovenskej republiky (ďalej len „vláda“)“, kto potom vyhlasuje národný park? 

Zásadná pripomienka k § 29 
Do § 29 písm. c) žiadame vložiť text: …a „vydanie súhlasu“… 
Nové znenie: 
c) orgán ochrany prírody, ktorý je príslušný na povolenie výnimky, vydanie súhlasu vopred písomne určí, že činnosť je preukázateľne potrebná na zabezpečenie starostlivosti o chránené územie, jeho ochranné pásmo, zabezpečenie ekologickej stability a zdravotného stavu biotopov. 

Zdôvodnenie: V prípadoch manažmentových činností. Ktoré sa realizovali aj v minulosti a ktorých dopad na stav chránených území bol priaznivý je žiadúce uľahčiť mechanizmus vydávania súhlasov a výnimiek pružnejšie. Napr. V prípade mimoriadnych udalostí pri povinnosti spracovať kalamitu nie je možné z časového hľadiska zabezpečiť vydanie príslušných súhlasov (aplikácia chemických prípravkov v 3 stupni ochrany prírody- je potrebný „súhlas“, v 4 SOP je potrebná „výnimka“ na čo zákon umožňuje vydať „určenie“ podľa § 29 písm. „c“). Nastáva problém aj pri aplikácií prípravkov ako je Pellacol, ktorý sôúži na ošetrenie oderkov kmeňov. Neumožnením vykonania tejto činnosti sa ohrozuje zdravotný stav a ekologická stabilita dotknutých biotopov(v 3,4 SOP). 

Zásadná pripomienka k bodu 33.: 
V § 35 
§ 35 (1) používa termín prirodzený areál, ktorý nie je v zákone zadefinovaný. Rovnako chýba definícia pojmu „rušiť“. Žiadame zadefinovanie oboch pojmov, pretože bez nich je odsek nezrozumiteľný. 

V ods. 1 a) žiadame vrátiť slovo „úmyselne“ z pôvodného znenia 
Návrh znenia: a) úmyselne odchytávať v jeho prirodzenom areáli, 
Zdôvodnenie: Pôvodné znenie zákona je v súlade so smernicou o biotopoch a pre ochranu chránených druhov rastlín vo volej krajine postačuje. V chránených územiach majú „absolútnu“ ochranu od 3. st. ochrany, k prípadnému ničeniu vo voľnej krajine v súvislosti s povoľovanými činnosťami sa orgán ochrany prírody vyjadruje a má možnosť im zabrániť. Vzhľadom na rozsiahlosť zoznamu chránených druhov by si dodržanie zákona vyžadovalo špeciálne vysokoodborné vzdelanie, pre niektoré skupiny (napr. pri menej známych – frekventovaných bezstavovcoch) je na Slovenku len zopár odborníkov. 
Pri tom je potrebné dôsledne odlišovať výrazy „rušenie a rušenie (disturbance)“ čo je činnosť, ktorá nejako narúša uvedené aktivity živočícha a má na jeho stav negatívny identifikovateľný (merateľný) vplyv. Dnes sa akékoľvek vyrušovanie považuje za „rušenie“ v zmysle zákona. 

V ods. 1 ) žiadame ponechať pôvodné znenie zákona 1 e), tj. „medzidruhovo krížiť“ objektívne posúdenie medzidruhového kríženia krížencov je technicky nerealizovateľné. 
Návrh znenia: d) medzidruhovo krížiť, 

V ods. 2 a), b), žiadame vrátiť slovo „úmyselne“ z pôvodného znenia: 
Zdôvodnenie: Pôvodné znenie s výrazom „úmyselne“ zákona je v súlade so smernicou o biotopoch a pre ochranu chránených druhov rastlín vo volej krajine postačuje. Tvorcovia smernice si boli vedomí že ochrana druhov v kultúrnej krajine s vylúčením akéhokoľvek „rušenia“ nie je možná. Vyžadovanie absolutistického dodržiavania výrazu „rušenie“ bez stanovenia limitného obmedzenia tohto výrazu je vysoko nad rámec požiadavky EU a spôsobuje neriešiteľný stav pri starostlivosti o dané územie. 

Žiadame vypustiť písm. c) bodu 2. 
Zdôvodnenie: Chýba definícia, jednoznačná špecifikácia „miest rozmnožovania a odpočinku“ ako aj definícia ich poškodzovania a ničenia. Ustanovenie je objektívne nevykonateľné a je postavené výlučne na subjektívnej interpretácií pracovníka štátnej správy. 

Pripomienka k bodu 37.: 

V § 35 ods. 6 žiadame na konci prvej vety uviesť: ...“okrem poľovnej zvery o nakladaní s ktorou rozhodne príslušný poľovný hospodár.“ 
Zdôvodnenie: Na ďalšie nakladanie s poranenou, alebo uhynutou poľovnou zverou nie je kompetentná nakladať Organizácia ochrana prírody . 

Zásadné pripomienky k bodu 39.: 

V § 40 odsek 2 žiadame zmeniť text nasledovne: 
„(2) Orgán ochrany prírody môže v odôvodnených prípadoch povoliť výnimku z podmienok ochrany chránených druhov, vybraných druhov rastlín a vybraných druhov živočíchov, ak požadovaná činnosť neohrozí existencie druhov, nespôsobí ich degradáciu, alebo nespôsobí zánik populácie a výnimka neohrozí zachovanie alebo dosiahnutie priaznivého stavu ochrany populácií dotknutých druhov v ich prirodzenom areáli.“. 
Zdôvodnenie:. V novele navrhovaná formulácia „neexistuje iná alternatíva“ je veľmi nešťastná, lebo vždy existuje aj iná alternatíva, nie vždy je však realizovateľná. Túto formuláciu už v minulosti „úspešne“ využívali hlavne mimovládne organizácie na znemožnenie vydania výnimky (aj v prípadoch kedy orgán ochrany prírody plánoval výnimku vydať). V prípade napr. ochranného odstrelu „problematického medveďa“ bude potrebné pred povolením výnimky napr. zabrániť paseniu oviec, obmedziť chov včiel na intravilán, vysídliť samoty vo voľnej krajine ap... Až po splnení týchto úkonov, bude možné povedať „že sme vyčerpali všetky možné alternatívy a teda môže byť vydaný súhlas na usmrtenie problematického živočícha. (Naschvál uvádzame extrémne príklady „pritiahnuté za vlasy“ aby sme zdôraznili nezmyselnosť požiadavky „inej alternatívy“). 

Do § 40 žiadame doplniť do písm. (1) text. 

(1b) Zákaz činnosti vo vzťahu k chráneným druhom, vybraným druhom rastlín a vybraným druhom živočíchov (§ 34 až 38) neplatí pre činnosti ku ktorým sa vyjadril orgán ochrany prírody podľa § 9 zákona, prípadne v územiach európskej sústavy chránených území podľa § 28 ods. 4 
Zdôvodnenie: Ide o odstránenie duplicity a zjednodušenie aplikácie zákona. 

Pripomienka k bodu 43.: 
V § 47 odsek 4 písm. e) žiadame vypustiť text: ...“a ak výrub vykonáva alebo obstaráva organizácia ochrany prírody“, 
Zdôvodnenie: Nevidíme dôvod, prečo by mala mať ŠOP SR nadštandardné postavenie oproti užívateľom pozemkov, ak ide o „zabezpečenie starostlivosti o osobitne chránenú časť prírody a krajiny.“ 

Pripomienka k bodu 46.: 

V § 47 ods. 7 písm. b) žiadame na koniec vety pripojiť text: ...“okrem prípadov, kedy je ohrozené zdravie a majetok občanov.“ 
Zdôvodnenie: Ochrana zdravia a majetku občanov je nadradená nad záujmy ochrany prírody. Navyše požiadavky ochrany prírody nie sú všeobecne známe, ani zadefinované a uvedená formulácia umožňuje široký subjektívny výklad a interpretáciu. 

Pripomienka k bodu 55.: 
V § 54 odsek 4 písmeno b) doplniť do navrhovaného znenia slovo „chránené“ 
Návrh znenia: b) programy starostlivosti o chránené druhy rastlín a živočíchov,“. 
Zdôvodnenie: Pôvodná definícia má veľmi široký záber pričom u poľovnej zveri, rýb a drevín môže dochádzať k prekryvom s dokumentáciami podľa iných predpisov. Nakoľko sa dokumentácia zameriava výhradne na oblasť ochrany prírody, nerieši komplexne problematiku daných druhov, preto navrhujeme zúžiť záber iba na chránené druhy. 

Poznámka k odkazu 86b znie: nemajú na mysli 86? 

Zásadná pripomienka k bodu 59.: 
V § 56 ods. 3 žiadame v novelizačnom znení doplniť text: ...“alebo ak sa nejedná o oprávnenú osobu podľa osobitného predpisu 86)“ 
Navrhované novelizačné znenie: „Ak sa výskum vykoná bez uzavretia dohody alebo rozhodnutia orgánu ochrany prírody, alebo ak sa nejedná o oprávnenú osobu podľa osobitného predpisu 86) nie je možné použiť jeho výsledky pre účely tohto zákona.“. 

Zásadná pripomienka k bodu 60.: 
V § 56 odsek 4 žiadame na začiatok poslednej vety vložiť text: „V prípade že prostriedky na výskum neboli zadovážené z verejných zdrojov môže oprávnená osoba“... 

Navrhované znenie:„(4) Oprávnená osoba je povinná vopred oznámiť orgánu ochrany prírody začatie a ukončenie výskumu osobitne chránenej časti prírody a krajiny. Po ukončení výskumu je oprávnená osoba povinná do šiestich mesiacov odovzdať organizácii ochrany prírody správu o výsledku výskumu. Pri viacročných výskumoch je oprávnená osoba povinná odovzdať organizácii ochrany prírody priebežnú správu o výsledku výskumu každoročne do 31. januára kalendárneho roka. V prípade že prostriedky na výskum neboli zadovážené z verejných zdrojov môže oprávnená osoba pri odovzdávaní údajov do národnej databázy určiť podmienky, za akých možno tieto údaje sprístupňovať a poskytovať o nich informácie.“. 
Zdôvodnenie: V minulosti sa stali prípady, kedy Organizácia ochrany prírody odkupovala informácie od mimovládnej organizácia, ktorá ich získala z projektu hradeného zo štrukturálnych fondov, napriek tomu že ten projekt mohla a mala realizovať sama (a tak ušetriť štátu peniaze). 

Pripomienka k bodu 61.: 

V § 58 ods. 1 žiadame ponechať pôvodné znenie zákona. 
Zdôvodnenie: Nevidíme logický ani odborný dôvod, na základe ktorého by sa malo umožniť vyberať vstupné do chránených území v intraviláne obce. 

Zásadná pripomienka k bodu 62.: 

V § 58a ods. 2 žiadame za slovo „zamestnancov“ doplniť text: ...“vlastníci správcovia nájomcovia“... 
Návrh znenia: (2) Vykonávanie činnosti na základe oprávnenia podľa osobitného predpisu86b) neoprávňuje na sprievodcovskú činnosť v chránených územiach s tretím až piatym stupňom ochrany. Sprievodcovskú činnosť v chránených územiach s tretím až piatym stupňom ochrany môže vykonávať len organizácia ochrany prírody prostredníctvom ňou poverených zamestnancov, vlastníci správcovia nájomcovia a osoby, ktorým bola udelená licencia na takúto činnosť. 
Zdôvodnenie: Je prirodzené a legitímne aby túto činnosť na svojich pozemkoch vykonávali v prvom rade vlastníci. 

V § 58a ods. 3 žiadame doplniť text: ..“v znení paragrafu 14 písm. c)“... 
Návrh znenia: (3) Na osoby vedené a sprevádzané osobou vykonávajúcou sprievodcovskú činnosť v chránených územiach s tretím až piatym stupňom ochrany sa zákaz podľa § 14 ods. 1 písm. c), § 15 ods. 1 písm. a) v znení paragrafu 14 písm. c) a § 16 ods. 1 písm. a) v znení paragrafu 14 písm. c)pohybovať sa mimo vyznačeného turistického chodníka alebo náučného chodníka za hranicami zastavaného územia obce nevzťahuje. 
Zdôvodnenie: Výnimky podľa § 15 ods. 1 písm. a) a § 16 ods. 1 písm. a) majú širší rámec ako len pohybovať sa mimo vyznačeného turistického chodníka. 

Zásadné pripomienky k bodu 63.: 
V § 61 ods. 1 žiadame za text: „patrí vlastníkovi pozemku“ doplniť text: ...“ náhrada zodpovedajúca tomuto obmedzeniu...“ text „primeraná náhrada“ .. sa vypúšťa 
Návrh znenia: (1) Vlastník pozemku je povinný strpieť obmedzenia a opatrenia vyplývajúce zo zákazov a iných podmienok ochrany prírody ustanovených týmto zákonom alebo na jeho základe. Ak dochádza v dôsledku týchto obmedzení a opatrení k obmedzeniu bežného obhospodarovania, patrí vlastníkovi pozemku náhrada zodpovedajúca tomuto obmedzeniu primeraná náhrada.89) 
Zdôvodnenie: Výraz „primeraná náhrada“ má subjektívny charakter a nemusí predstavovať výšku reálneho obmedzenia. 

V § 61 ods. 2 písm. a) žiadame doplniť text: ...“okrem kompenzácie zvýšených nákladov vyplývajúcich z požiadaviek ochrany prírody na zabezpečenie osobitného manažmentu nad rámec bežného obhospodarovania na ktoré má správca pozemkov nárok“... 
Návrh znenia: a) je pozemok vo vlastníctve, nakladaní, nájme alebo správe štátu, okrem kompenzácie zvýšených nákladov vyplývajúcich z požiadaviek ochrany prírody na zabezpečenie osobitného manažmentu nad rámec bežného obhospodarovania na ktoré má správca pozemkov nárok“ 
Zdôvodnenie: Nejedná sa o ujmu, ale o oprávnené a preukázateľné zvýšené náklady správcu pozemkov. Ochrana prírody mnohokrát aj bezdôvodne požaduje náročnejší spôsob manažmentu (prípadne ho úplne znemožní) aj bez odborného zdôvodnenia opodstatnenia. V prípade tejto povinnosti by sa obmedzenia obmedzili len na nevyhnutnú mieru, čo by v konečnom dôsledku znížilo náklady štátu (resp. straty). LESY Slovenskej republiky, štátny podnik nemajú možnosť čerpať dotácie na zafinancovanie činností nad rámec bežného obhospodarovania a sú vylúčení z možností financovania rôznych podporných mechanizmov a štrukturálnych fondov. Aby mohli zabezpečovať činnosti nad rámec bežného manažmentu musia ich vykonať na úkor iných činností bežného obhospodarovania, čo sa negatívne prejavuje napr. pri ochrane resp. výchove lesa... Tieto negatívne dôsledky sa kumulujú a budú v budúcnosti spôsobovať problémy napr. pri biodiverzite, alebo ekologickej stabilite lesov. 

V § 61 ods. 3 písm. b) žiadame doplniť text: ...“ a nevyhnutné sprístupňovanie porastov.“ 

b) hospodárenie v lesoch,92) ktoré zodpovedá návrhu hospodárskych opatrení programu starostlivosti o les pre jednotky priestorového rozdelenia lesa bez obmedzujúcich požiadaviek orgánov ochrany prírody vyplývajúcich zo zákazov a iných podmienok ochrany prírody ustanovených týmto zákonom alebo na jeho základe; bežným obhospodarovaním sa tiež rozumie vykonávanie opatrení na odstraňovanie následkov škôd v lesoch spôsobených škodlivými činiteľmi,93) a nevyhnutné sprístupňovanie porastov.“ 
Zdôvodnenie: Sprístupňovanie neprístupných území je nevyhnutným predpokladov vykonávania starostlivosti o porasty a bezprostredne s ním súvisí. 

Zásadné pripomienky k § 61 ods. 5.: 
Ods. 5, 6,7,8 § 61 žiadame vypustiť: 
Zdôvodnenie: Výška úhrady ujmy za obmedzenie bežného obhospodarovania je transparentný „barometer“ finančných možností štátu, ktoré je schopný investovať do ochrany prírody. Zámena pozemkov, ktoré v prevažnej miere (vďaka predimenzovanej ochrane na Slovensku) nie sú pre ochranu prírody ani potrebné za hospodársky využívané územia skryje náklady na ochranu prírody do strát správcu pozemkov bez návrhu ako tieto straty kompenzovať. Ochrana prírody má permanentnú snahu navyšovať výmeru chránených území takýto spôsob tento trend nespomalí. Z tejto novely zákona nie je badať snahu o prehodnotenie chránených území (zníženie výmery a obmedzení zo strany ochrany prírody) a vytvorenie tak únosnej efektívnej ochrany prírody. Navrhovatelia vôbec nezohľadnili administratívnu a finančnú náročnosť tohto postupu na strane správcu pozemkov. Nehovoriac už o špekulatívnych zámenách, ktoré budú tvoriť gro zámen... 
Úplne absentuje legitímna požiadavka na vytvorenie optimalizovanej siete únosnej ochrany prírody a potom hľadanie možností ako sanovať ujmy - nie opačne! Trváme na ekonomickej analýze dopadov tj. či je pre štát výhodnejšie jednorazovo sa zbaviť výnosných pozemkov a zameniť ich za v prevažnej miere neúrodné pozemky (neprinášajúce hospodársky efekt s nižšou trhovou hodnotou) navyše keď je všeobecne známe, že veľká časť dnes „chránených území“ nemá ani ochranársku hodnotu. Ak tieto pozemky bez ochranárskej hodnoty štát nevýhodne zamení trvalo príde o možnosť túto chybu odstrániť ! 
Zámenu pozemku vzhľadom na nepripravenosť celého procesu je možné použiť len vo výnimočných jasne zadefinovaných pre štát výhodných prípadoch. 
Novela zákona kladie na správcu štátnych pozemkov neprimerane vysoké nároky na administráciu celého procesu (po administratívnej a finančnej stránke), čo znevýhodňuje túto formu kompenzačných opatrení oproti iným . Všetku ťarchu tohto procesu preniesla ochrana prírody na správcov pozemkov. Kto preplatí správcom pozemkov náklady spojené s administratívou zámeny pozemkov (znalecké posudky, prispôsobenie výmery „náhradného pozemku“ aby jeho hodnota bola totožná so zamieňaným pozemkom, geodetické práce, zavkladovanie do KN...)? 

Takýto postup prinesie fragmentáciu pozemkov v správe štátu, nezvládnuteľnú administratívu a následne skomplikuje manažment celej spravovanej lokality takto fragmentovanej. 
Navyše, zákon zvýhodňuje určitú skupinu ľudí, ktorí nie sú spokojní so svojím majetkom, ktorí ho napr. nadobudli na základe reštitučných zákonov, podľa ktorých mali možnosť v rámci reštitučného konania domáhať sa náhradných pozemkov, alebo ak majetok nadobudli kúpou, kupovali ho s vedomím, že je obmedzené hospodárenie... je to priame porušenie princípu rovnosti. Zákonom je vyčlenená skupina vlastníkov, ktorá bude zvýhodnená voči ostatným. Následne sa hocikto môže domáhať úpravy legislatívy v prípade, že jeho majetok mu z akýchkoľvek dôvodov nevyhovuje. 
? Zákon nechráni tých vlastníkov, ktorí nie sú evidovaní na LV a domáhajú sa svojich práv súdnou cestou. 
? Považujeme to za priame porušenie zákona o správe majetku štátu, keď sa na úrovni iného zákona ukladá príkaz uzatvoriť súkromno-právny vzťah s určitou skupinou ľudí........... 
? Takéto §§ znenie umožňuje opätovne otvoriť reštitúcie a bonifikuje úzku skupinu ľudí, iní reštituenti by sa mohli domáhať rovnakých práv cestou opätovnej úpravy legislatívy – reštitučných zákonov, keď sú nespokojní so svojím majetkom, napr. v priemyselných zónach 
? Ak neštátni vlastníci nadobudli majetok kúpou, v čase, kedy sa nadobúdaný majetok nachádzal v chránenom území kupovali ho s vedomím, že je obmedzené hospodárenie, je to priame porušenie princípu rovnosti. Zákonom je vyčlenená skupina vlastníkov, ktorá bude zvýhodnená voči ostatným. Následne sa hocikto môže domáhať úpravy legislatívy v prípade, že jeho majetok mu z akýchkoľvek dôvodov nevyhovuje. 
? Zákon nechráni tých vlastníkov, ktorí nie sú evidovaní na LV a domáhajú sa svojich práv súdnou cestou 
? Považujeme to za priame porušenie zákona o správe majetku štátu, keď sa na úrovni iného zákona ukladá príkaz uzatvoriť súkromno-právny vzťah s určitou skupinou ľudí, aj štát má právo a povinnosť vstupovať do súkromno-právnych vzťahov slobodne, vážne, zrozumiteľne a určite, teda ustanovenie § 61 je v rozpore s článkom č.20 Ústavy SR. 
? Keďže ide o zámennú zmluvu ide o dvojstranný právny úkon, kúpa, predaj podľa občianskeho zákonníka a slobodná vôľa účastníkov zmluvy nemôže byť obmedzená, t.j. § 61 obmedzuje slobodu právneho vzťahu. Takúto vôľu budú chcieť od štátu všetci vlastníci, ktorí sú nejakým spôsobom nespokojní so svojím majetkom 
- Dopad na štátny rozpočet: 
o znížením výmery základného výrobného prostriedku, ktorým sú lesné pozemky a nich sa nachádzajúce lesné porasty predpokladáme vážny dopad na hospodársky výsledok podniku. Plánované príjmy podniku klesnú čím priamo ohrozia príjem do štátneho rozpočtu. 
o zvýšené finančné náklady z verejných zdrojov na zabezpečenie realizácie nového zákona v praxi 
- Národný program využitia potenciálu dreva SR 
o drevo je strategická surovina, ktorej rozumné využívanie a spracovanie podporuje regionálny priemysel a zvyšuje zamestnanosť, Akčný plán EÚ pre lesy vypracovala Komisia v spolupráci s členskými štátmi. Jeho základným cieľom je podporovať a zlepšovať trvalo udržateľné hospodárenie v lesoch a ich multifunkčnú rolu. Z hľadiska lesnícko-drevárskeho sektora akčný plán stanovuje úlohu „Zvýšiť dlhodobú konkurencieschopnosť lesníckeho sektora a zlepšiť trvalo udržateľné využívanie lesníckych výrobkov a služieb“ 

- Zamestnanosť: 
o zamestnanosť v ŠOLH aj v nadväznosti na obstaraných dodávateľov služieb a drevársky priemysel klesne 
o predpokladáme zvýšené náklady na riešenie súdnych sporov a náhrady škôd z dôvodu neplnenia zmluvných vzťahov 
- skrytá privatizácia štátneho majetku 
- návrh zákona je diskriminačný voči ostatným rezortom a zákonom platným v SR, vrátane Ústavy SR 

- Neukončené reštitučné konania + súdne spory 
Nerovnosť hospodárskej súťaže, nakoľko štátne podniky sú diskriminované voči ostatným podnikateľským subjektom. 
Bez prehodnotenia chránených území. Tj. zreálnenia ich výmery možnostiam štátu zámena pozemkov nič nevyrieši, iba skomplikuje a predraží už i tak dosť drahú ochranu prírody. 
Pozn. Je zvláštne, že na vyhlasovanie nových chránených území sa finančné prostriedky nájdu vždy, ale na prehodnotenie existujúcich, ktoré už stratili dôvod ochrany peniaze nie sú. 

Pripomienky k bodu 64. 
§ 61a žiadame za bod 6 doplniť bod 7 s textom: ...“Nájomca po ukončení nájomnej zmluvy bez dodatočného predĺženia platnosti vráti pozemok vlastníkovi v porovnateľnom stave v akom ho prevzal do nájmu. Prípadné rozdiely v hodnote majetku mu finančne uhradí“... 
Zdôvodnenie: Pri nesprávnej starostlivosti o územie môže nastať situácia že hodnota majetku rapídne klesne (vyhláška MS SR č. 492/2004 Z.z.), pričom rozdiel v hodnote majetku môže byť vyšší ako suma nájmu, čím by bol vlastník ukrátený. 

Pôvodný bod 7 sa prečísluje na 8 

Zásadná pripomienka k § 61d) 
Z ods. 1 § 61 d) žiadame vypustiť text: ...“zámeny pozemkov“... 
Zdôvodnenie: MŽP SR si vyhradzuje výhradné právo rozhodovať o pozemkoch aj ktoré sú v správe poverenej organizácie MPRV SR. 
Ako sa má chápať poslanie „finančného plánu“? Budú uhradené oprávnené nároky na ujmu len vybraných subjektov podľa toho koľko bude k dispozícií peňazí? Aké kritérium bude stanovovať komu sa ústavné právo uhradí a komu nie? Kde je potom rovnosť pred zákonom. Je potrebné prispôsobiť výmeru a obmedzenia chránených území finančným možnostiam štátu a nie opačne. 
Pripomienka k bodu 67.: 
V § 65 ods. 1 písm. d) v prvom bode sa za slová „národného parku,“ žiadame vložiť slová „program starostlivosti o chránené druhy rastlín a živočíchov,“. 

Viď. zdôvodnenie k bodu 55. 
Zásadné pripomienky k bodu 76.: 
V bode 2 písm. a) § 65a žiadame vypustiť text:...“a štátneho dozoru“. 
Zdôvodnenie: Štátna ochrana prírody Slovenskej republiky nie je orgánom ochrany prírody, preto je neprináležia jeho kompetencie. (viď. novelizačný § 71 ods. 2) 

V bode 2 písm. f) § 65a žiadame vypustiť text:...“obstaráva“. 
Zdôvodnenie: Štátna ochrana prírody Slovenskej republiky nie je orgánom ochrany prírody, preto je neprináležia jeho kompetencie. Dokumentáciu ochrany prírody obstaráva príslušný orgán štátnej správy. Ak má mať kompetenciu na obstaranie “vybranej dokumentácie“ musí byť v zákone jednoznačne vymedzené o ktorú dokumentáciu ide. 

V bode 2 písm. j) § 65a žiadame upraviť text:...“Po dohode s vlastníkmi správcami užívateľmi o výške kompenzácie vyberá vstupné do chránených území“. 
Zdôvodnenie: Štátna ochrana prírody nemôže vykonávať zárobkovú činnosť na pozemkoch ktoré nevlastní resp. nespravuje, bez toho aby sa s nimi nedohodla na výške podielu zo vstupného ktoré im odvedie. 

V bode 2 písm. k) § 65a žiadame vypustiť text:...“alebo ktoré nadobudla prevodom vlastníckeho práva alebo prevodom správy majetku štátu“ 
Nové znenie: k) spravuje jaskyne, pozemky v chránených územiach, ktoré má v nájme, výpožičke, a pozemky v chránených územiach, ktoré boli nadobudnuté do vlastníctva štátu podľa § 61c a 63, alebo ktoré sú predmetom nájmu podľa § 61a 
Zdôvodnenie: Znenie je zmätočné a umožňuje aj inú interpretáciu... 

Bod 4 § 65a) žiadame vypustiť: 
Zdôvodnenie: Jedná sa o pozitívnu diskrimináciu v neprospech ostatných užívateľov pozemkov, ktorí zabezpečujú v zmysle zákona rovnakú činnosť (starostlivosť o územie) ako ŠOPSR. 

Pripomienka k bodu 80.: 
V § 68 písm. f) slová „písm. d) až f), k) a p)“ žiadame nahradiť slovami „písm. d) až f), p) a r) a t)“. 
Zdôvodnenie: Viď komentár k bodu 14,15 

Zásadná pripomienka k bodu 81.: 
V § 68 písm. g) žiadame slová „§ 4 ods. 2 a 5, § 7 ods. 5“ nahradiť slovami „§ 4 ods. 2, 5 a 7 
Zdôvodnenie: Viď komentár k bodu 13 

Zásadná pripomienka k bodu 83.: 
V § 68 písm. i) žiadame slová „§ 7 ods. 6 a 7“ nahradiť slovami „§ 7a ods. 6, § 7b ods. 4“ a slová „§ 103 ods. 2“ sa nahrádzajú slovami „§103 ods. 2 “. 
Zdôvodnenie: Viď komentár k bodu 13, a zásadná pripomienka k § 9 

Zásadné pripomienky k bodu 86.: 
§ 71 

Žiadame ponechať pôvodné znenie zákona) 
Zdôvodnenie: je neprípustné, aby sa napr. pracovníci orgánu ochrany prírody pohybovali po „stavbách zariadeniach užívateľov pozemkov“ bez ich vedomia (toto nemá umožnené ani polícia bez súdneho príkazu). Orgánom ochrany prírody návrh priznáva kompetencie policajného zboru,(niekedy až nad ich rámec), v niektorých prípadoch aj kompetencie orgánov činných v trestnom konaní (napr. bod.9, 11 zasahovanie do obchodného tajomstva..). Kompetencie sú všeobecného charakteru, a novela zákona vôbec nevyhraňuje kompetencie orgánu ochrany prírody na osoby a konanie, ktoré môže byť v rozpore so zákonom, ale na všetky osoby. Nie je dôvod na kompetencie až takéhoto rozsahu bez limitov konkretizácie čoho sa môžu týkať. V súčasnosti majú orgány ochrany prírody dostatok možností a spôsobov ako dohliadať nad dodržiavaním zákona v krajnom prípade môžu požiadať o asistenciu aj policajný zbor. Nie je dôvod dávať orgánom ochrany prírody až tak šikanózne kompetencie ako v prípade stanného práva (napr. bod 17 zásah do súkromného vlastníctva). 

Zásadná pripomienka k bodu 93.: 
Žiadame novelizačné znenie §81 ods.1 2 písm. m) vypustiť (tj. ponechať pôvodné znenie) 
Zdôvodnenie: Viď. pripomienka k bodu 86 

Zásadná pripomienka k § 82 
V § 82 žiadame doplniť odsek 7b 

(7b) 
Orgán ochrany prírody prizná postavenie účastníka konania fyzickej osobe, občianskej iniciatíve113a) alebo právnickej osobe, ktorej toto postavenie vyplýva z osobitného predpisu.113b) združeniu s právnou subjektivitou, 114) ktorého predmetom činnosti najmenej jeden rok je ochrana prírody a krajiny (§ 2 ods. 1), a ktoré podalo predbežnú žiadosť o účastníctvo podľa odseku 6 po zaplatení správneho poplatku. 

Zdôvodnenie: ak má povinnosť zaplatiť správny poplatok užívateľ pozemkov, ktorý platí dane a podieľa sa na HDP krajiny, nevidíme dôvod aby takýto poplatok zaplatila aj mimovládna organizácia, ktorá má pocit že sa konanie táka jej záujmov. Nie je to v rozpore s Aarhuským dohovorom a nikto tým ani neznemožní účasť mimovládnemu subjektu. Odstráni sa aspoň administratívna skrivodlivosť v postavení účastníkov konania, ktorá tu pretrváva. Mimovládne subjekty by sa takto mohli obmedziť iba na konania o ktoré majú skutočný záujem a nie paušálne sa zúčastňovať všetkých konaní, dokonca i tých o ktorých predmete nemajú vedomosti a zúčastňujú sa na nich „iba z princípu“. 

Zásadná pripomienka k bodu 95.: 
Žiadame vypustiť novelizačné znenie :v § 87 ods. 2 sa slová „§ 7 ods. 5, § 8, § 71 ods. 5“ nahrádzajú slovami „§ 7b ods. 5, § 71 ods. 13“ a ponechať pôvodné znenie zákona. 
Zdôvodnenie: viď. pripomienka k bodu 13 a 86. 

Zásadná pripomienka k bodu 97.: 

V § 90 ods. 1 písm. g) a § 92 ods. 1 písm. i) žiadame vypustiť novelizačné znenie § 4 ods. 7 alebo“. 
Zdôvodnenie: navrhované znenie § 4 ods.7 má retroaktívny charakter čo môže byť zneužité na predkladanie nereálnych (neuskutočniteľných ) požiadaviek. Viď. zásadná pripomienka k bodu8. 

Zásadná pripomienka k bodu 98.: 

V § 90 ods. 1 písm. l) a § 92 ods. 1 písm. n) žiadame vypustiť novelizačné znenie „§ 7a ods. 5, a § 7b ods. 3“. 
Zdôvodnenie: viď. pripomienka k bodu 13 

Zásadná pripomienka k bodu 100.: 
Do § 90 ods. 3 žiadame doplniť na záver novelizačného znenia text. ..“to sa netáka vlastníka, správcu, nájomcu, ktorý licenciu nepotrebuje“. 
Zdôvodnenie: prirodzená požiadavka vyplývajúca z vlastníckeho práva 

Zásadná pripomienka k bodu 101.: 
Do § 92 ods.1 žiadame doplniť na záver novelizačného znenia text. ..“to sa netáka vlastníka, správcu, nájomcu, ktorý licenciu nepotrebuje“. 
Zdôvodnenie: prirodzená požiadavka vyplývajúca z vlastníckeho práva 

Pripomienka k bodu 102.: 
Žiadame vypustiť novelizačné znenie bodu 102. 
Zdôvodnenie: Navrhovateľ nezdôvodnil, prečo by sa na správu chránených druhov vo vlastníctve štátu nemal vzťahovať zákon č. 278/93 Z.z. o správe majetku štátu. 

Zásadná pripomienka k bodu 107. 
Do novelizačného znenia § 98 ods. 5 žiadame na koniec pridať text: „a zároveň neboli uložené iné obmedzujúce podmienky, ako napr. stanovenie maximálneho počtu ulovených jedincov“. 
Zdôvodnenie: Napr. ak je stanovený horný limit možných ulovených vlkov, ktorý ohrozenie škôd neodstráni (iba zníži), nie je možné vyhnúť sa zodpovednosti za škody vzniknuté pri napĺňaní „verejného záujmu“. 

Zásadná pripomienka k § 103 ods. 7 
Žiadame z § 103 ods. 7 vypustiť slová..“ s tretím, štvrtým“.. a slová ...“ ako aj územia s prvým alebo druhým stupňom ochrany, ak nejde o zastavané plochy a nádvoria, záhrady a vinice.“ 
Zdôvodnenie: Navrhované činnosti ku ktorým sa podľa § 9 vyjadruje orgán ochrany prírody majú poväčšine vysoko odborný špecifický charakter. Vzhľadom na to že orgány ochrany prírody prirodzene nedisponujú odborníkmi zo všetkých posudzovaných oblastí nemôžu sa plnohodnotne odborne vyjadriť k posudzovanej problematike a tak nastávajú prípady, kedy škody z neumožnenia vykonania činnosti sú vyššie ako škody, ktoré by prípadne navrhovaná činnosť mohla spôsobiť. 

Do§ 103 ods.9 žiadame na záver bodku odstrániť a doplniť text: ...“a území s druhým, tretím a štvrtým stupňom ochrany“... 

Zásadná pripomienka k bodu 117.: 
Do novelizovaného znenia § 104b ods. 3) žiadame doplniť na záver text: ...“tieto územia budú v termíne do 5 rokov od nadobudnutia účinnosti tejto novely prehodnotené s cieľom aby sa vybudovala efektívna, proporčne vyvážená a ekonomicky únosná sieť chránených území národnej sústavy“. 
Zdôvodnenie: Požiadavka na prehodnotenie chránenej sústavy figuruje v koncepcii ochrany prírody (2006) a vo všetkých programových vyhláseniach vlád od tejto doby. Na výmeru chránených území sa viažu kompenzačné opatrenia. Aby nedochádzalo k neefektívnemu nakladaniu s finančnými prostriedkami štátu, malo by sa urýchlene uskutočniť prehodnotenie chránených území, napr. aby nenastala situácia, že štátom vykúpené pozemky v chránených územiach budú následne vylúčené zo siete chránených území, lebo sa na nich nevyskytuje predmet ochrany z dôvodu že nemajú požadovanú ochranársku hodnotu. 

Zásadná pripomienka k bodu 119.: 
Žiadame vypustiť znenie k bodu 119.: 
Zdôvodnenie: „Stav ochrany“ je výraz, ktorý je doslovnou transpozíciu „záväzných aktov“ EU, preto ho požadujeme ponechať 

Zásadná pripomienka k Čl. II bod 1.2.3. 
Žiadame vypustiť body 1-3 z Čl II. 
Zdôvodnenie: Ide o diskriminačné zvýhodnenie jednej skupiny štátnych organizácií (a dodávateľov ich prác) oproti štátnym organizáciám iných rezortov (a dodávateľov ich prác). 

Vznášame zásadné pripomienky k dokumentu „Doložka vplyvov“. 

Nesúhlasíme s obsahom tabuľky A2, ktorá účelovo bez potrebného zdôvodnenia zľahčuje dopady novely zákona o ochrane prírody na rozpočet verejnej správy, podnikateľské prostredie, ako aj sociálne vplyvy na obyvateľstvo. 
Podľa údajov Koncepcie ochrany prírody (schválenej UV č. 471/2006) potenciálna výška náhrad za obmedzenie bežného obhospodarovania na neštátnych pozemkoch v sústave chránených území predstavuje ročne 4 778 334,- Eur na lesných pozemkoch a 3 206 487,- Eur na poľnohospodárskej pôde. Celková výška náhrad za obmedzenie bežného obhospodarovanie je cca 7 984 820,- Eur/ročne. Do roku 2012 (včítane) však boli vyplatené náhrady za obmedzenie bežného obhospodarovania v celkovej sume 11 160 tis. Eur, čo predstavuje ročne v priemere 1 160 tis. Eur. – citácia z doložky vplyvov. 
Neuvádza sa tu však, že priemernou sumou 1 160 tis. Eur (tj. 14,5% predpokladanej sumy), boli uspokojené oprávnené nároky v priemere 17 subjektom ročne ktorým boli schválené a aj skutočne vyplatené kompenzácie. Keď zoberieme do úvahy fakt že na neštátnych pozemkoch v chránených územiach hospodári cca 3 500 neštátnych subjektov je len ťažko možné očakávať, že suma cca 1 160 000€ bude ročne postačovať aj v budúcnosti. Všeobecne známym dôvodom o tak malý záujem kompenzácie obmedzenia je a bol veľmi komplikovaný spôsob domáhania sa kompenzácie (NV č. 438/2005 Z. z. o podrobnostiach obsahu žiadosti o úhradu náhrady za obmedzenie bežného obhospodarovania pozemku a o spôsobe výpočtu náhrady) ako aj fakt, že žiadateľ musí svoj vlastnícky vzťah k pozemkom doložiť právoplatným výpisom katastra nehnuteľností stavu „C“ KN čo pri súčasnom stave usporiadania majetkových pomerovv katastri je v mnohých prípadoch veľmi komplikované až nemožné (min. do ukončenia ROEP). 
Z uvedeného vyplýva, že ak sa zjednoduší možnosť domôcť sa kompenzácie širšou škálou kompenzačných nástrojov, je možné očakávať značný nárast záujmu aj vlastníkov, ktorí doposiaľ o ujmu nepožiadali a tým aj značný nárast finančných prostriedkov potrebných na preplatenie tohto ich nároku. Nie ako uvádza optimistický predpoklad Doložky vplyvov (1 650 000 v r. 2014, 1 730 000v roku 2015 a 1 810 000€ v r. 2016), čo nedosahuje ani 1/3 z vypočítaných nákladov z roku 2006 (7 984 820,- Eur/ročne). 
Čo vo vzťahu k: Podľa zatiaľ navrhovaných limitov výdavkov kapitoly MŽP SR na roky 2014 – 2016 bude MŽP SR môcť vyčleniť zo svojho rozpočtu na náhrady maximálne sumu 1 000 000 €/rok – (citácia z Doložky) sa javí ako nereálne a nerealizovateľné. 
Pozn.: Ani prípadnú zámenu pozemkov štátu (čo by ochromilo fungovanie organizácie LESY Slovenskej republiky) nie je možné považovať za zníženie nákladov štátu, nakoľko každý zamieňaný pozemok má svoju trhovú hodnotu, a zámena ekonomicky zaujímavých pozemkov za menej hodnotné (aj keď s vyšším stupňom ochrany podľa zákona o OP) jednorazovo (a nenávratne) zníži hodnotu majetku štátu. Náklady, straty sa iba prenesú z rezortu ŽP na rezort pôdohospodárstva a tak ho dostanú do ďalších problémov so zabezpečením ďalšieho fungovania bez možností na udržateľné hospodárenie. 
Doložka vplyvov sa nezaoberá napr. stratami a nákladmi ktoré spôsobuje povinnosť posudzovať projekty v územiach NATURA 2000. Pričom sa jedná o veľké finančné nároky, straty a náklady s tým spojené (napr. posudzovanie vplyvov na územia NATURA pri výstavbe diaľnic). Preto bolo potrebné zamerať novelu zákona aj týmto smerom aby sa proces zjednodušil, zlacnil a hlavne urýchlil čo by mohlo významným spôsobom ovplyvniť hlavne finančne poddimenzované regióny SR. 
Pritom najväčší okamžitý pozitívny vplyv na financovanie životného prostredia by malo prehodnotenie chránených území a ponechanie v sústave iba tých území ktoré skutočne vykazujú min. nadpriemernú ochranársku hodnotu. Prenájom, zámena, výkup pozemkov ktoré sa časom zo sústavy chránených území vylúčia z dôvodu ich nezaujímavej ochranárskej hodnoty je chybný krok. 
V doložke vplyvov absentuje kalkulácia nákladov správcov štátnych pozemkov aj SVP spojených s prípadnou likvidáciou inváznych druhov ak prejde novela §§7, 7a, 7b, nakoľko sa jedná o mimoriadne finančne nákladné aktivity, ktoré reálne ohrozia ďalšie fungovanie subjektov bez dodatočného financovania zo štátneho rozpočtu. 

Preto žiadame doplniť doložku vplyvov o serióznu analýzu nákladov ochrany prírody a ich dopadu na štátny rozpočet a nie pretransformovanie súčasných možností štátu do predpokladu optimistických nereálnych nákladov v budúcnosti s nepodloženým očakávaním ich postačujúcej výšky. (A pri tom neboli využité možnosti na zracionalizovanie celej ochrany prírody). 

S pozdravom 
Ing. Ctibor Határ generálny riaditeľ 
 	O 	ČA 	Pripomienky vyhodnotené jednotlivo.  	
Verejnosť 	Návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č.543/2002 Z.z. 
1.Zásadná pripomienka: 
Do §8 žiadame doplniť nový odsek(4) znenia: 
Orgán ochrany prírody, ktorý podľa ods.1 činnosť obmedzí, alebo zakáže musí predložiť vecné a preveriteľné podklady na základe ktorých rozhodol. Súčasťou týchto podkladov musí byť aj ekonomická analýza na základe ktorej bude preukázané, že škody, ktoré by pokračovaním činnosti vznikli budú väčšie, ako škody ktoré vzniknú obmedzením, alebo nevykonaním činnosti. 
Dôvody: 
Bez tohto doplnenia môže byť a často aj je ustanovenie §8 zneužívané, čím vznikajú škody nielen na majetku, ale aj životnom prostredí. 
2. Zásadná pripomienka: 
V § 40 odsek 2 žiadame zmeniť text nasledovne: 
„(2) Orgán ochrany prírody môže v odôvodnených prípadoch povoliť výnimku z podmienok ochrany chránených druhov, vybraných druhov rastlín a vybraných druhov živočíchov, ak požadovaná činnosť neohrozí existencie druhov, nespôsobí ich degradáciu, alebo nespôsobí zánik populácie a výnimka neohrozí zachovanie alebo dosiahnutie priaznivého stavu ochrany populácií dotknutých druhov v ich prirodzenom areáli.“ 
Dôvody: 
V novele navrhovaná formulácia „neexistuje iná alternatíva“ je veľmi nešťastná, lebo vždy existuje aj iná alternatíva, nie vždy je však realizovateľná. 
3.Zásadná pripomienka: 
V § 50 nový odsek (7) upraviť takto: 
a) Vypustiť časť prvej vety ... so štvrtým stupňom ochrany prírody(§15) a piatym stupňom ochrany prírody (§16)... 
b) Poslednú vetu za bodkočiarkou vypustiť. 
Dôvody: 
Trváme na nutnosti súhlasu vlastníka pozemku u všetkých typov chránených území zabezpečeného pred vyhlásením chráneného územia. Táto podmienka musí platiť všeobecne predovšetkým s ohľadom na zosúladenie návrhu zákona s ústavou SR. 
4.Zásadná pripomienka: 
V § 50, ods.(1) za druhú vetu vložiť vetu znenia: 
Povinnou súčasťou tohto zámeru musí byť aj analýza jeho dopadov na verejné financie. 
Dôvody: 
Na tejto požiadavke trváme z dôvodov ekonomickej udržateľnosti a primeranosti celého systému ochrany prírody v SR. S ohľadom na finančné možnosti štátu musí byť už v štádiu prípravy vyhlásenia chránených území jasné, či bude možné správu a prevádzku takto vyhlásených území zabezpečiť verejnými finančnými zdrojmi. 
5.Zásadná pripomienka: 
V §61a) za ods. (6) doplniť nový ods.(7) znenia: 
Nájomca po ukončení nájomnej zmluvy a jej ďalšom nepredĺžení vráti pozemok vlastníkovi v porovnateľnom stave v akom ho prevzal do nájmu. Zistené rozdiely v hodnote majetku je nájomca povinný prenajímateľovi uhradiť dohodnutým spôsobom. 

Dôvody: 
Môže nastať situácia, keď nájomca zanedbaním svojich povinností zníži významným spôsobom hodnotu prenajatého majetku, pričom tento zákon nechráni prenajímateľa pred takýmto konaním a tým znižuje motiváciu vlastníkov pozemkov do nájomného vzťahu vstupovať. 
6. Zásadná pripomienka: 
V § 61 ods. 3 písm. b) žiadame doplniť text: ...“ a nevyhnutné sprístupňovanie porastov.“ 
b) hospodárenie v lesoch,92) ktoré zodpovedá návrhu hospodárskych opatrení programu starostlivosti o les pre jednotky priestorového rozdelenia lesa bez obmedzujúcich požiadaviek orgánov ochrany prírody vyplývajúcich zo zákazov a iných podmienok ochrany prírody ustanovených týmto zákonom alebo na jeho základe; bežným obhospodarovaním sa tiež rozumie vykonávanie opatrení na odstraňovanie následkov škôd v lesoch spôsobených škodlivými činiteľmi, 93) a nevyhnutné sprístupňovanie porastov.“ 
Dôvody: 
Sprístupňovanie neprístupných území je nevyhnutným predpokladom vykonávania starostlivosti o porasty a bezprostredne s ním súvisí. 
7. Zásadná pripomienka: 
V §82 doplniť znenie odseku 7b) takto: 
Orgán ochrany prírody prizná postavenie účastníka konania fyzickej osobe, občianskej iniciatíve 113a) alebo právnickej osobe, ktorej toto postavenie vyplýva z osobitného predpisu 113b) združeniu s právnou subjektivitou, 114) ktorého predmetom činnosti najmenej jeden rok je ochrana prírody a krajiny (§ 2 ods. 1), a ktoré podalo predbežnú žiadosť o účastníctvo podľa odseku 6 po zaplatení správneho poplatku. 
Dôvody: 
Ak má povinnosť zaplatiť správny poplatok vlastník, alebo užívateľ pozemkov, ktorý platí dane a podieľa sa na HDP krajiny, nevidíme dôvod ,aby takýto poplatok zaplatila aj mimovládna organizácia, ktorá má pocit, že sa konanie týka jej záujmov. Nie je to v rozpore s Aarhuským dohovorom a nikto tým ani neznemožní účasť mimovládnemu subjektu. Odstráni sa aspoň administratívna skrivodlivosť v postavení účastníkov konania, ktorá tu pretrváva. Mimovládne subjekty by sa takto mohli obmedziť iba na konania o ktoré majú skutočný záujem a nie paušálne sa zúčastňovať všetkých konaní, dokonca i tých o ktorých predmete nemajú vedomosti a zúčastňujú sa na nich „iba z princípu.“ 
8.Zásadná pripomienka: 
V § 104b, prechodné ustanovenia: 
a) Čl. (1) zmeniť takto: 
Konania o vyhlásení, zmene, alebo zrušení chráneného územia začaté a právoplatne neukončené pred účinnosťou tohto zákona sa dokončia podľa tohto zákona. 
Dôvody: 
Na tejto zmene trváme z dôvodov zabezpečenia ochrany vlastníckych práv, ktoré súčasný zákon nerieši. 

b) Doplniť nový odsek (4) znenia: 
Orgán ochrany prírody príslušný na vyhlásenie chráneného územia je povinný ustanovenia § 50, ods.(1), ods.(7), ods.(8) rešpektovať aj pri prehodnocovaní a opätovnom vyhlasovaní už existujúcich chránených území. 
Dôvody: 
V zmysle programových dokumentov vlády SR je MŽP SR povinné zabezpečiť prehodnotenie a opätovné vyhlásenie všetkých chránených území v SR. Zákon teda musí jasne určiť, že aj pri tejto činnosti budú rešpektované naše zásadné pripomienky č.2 a č.3. 

c)Doplniť nový odsek(5) znenia: 
Všetky chránené územia budú prehodnotené z hľadiska ich opodstatnenosti a ekonomickej udržateľnosti a budú opätovne vyhlásené do 5 rokov od účinnosti tohto zákona. Územia, ktoré po tomto termíne nebudú prehodnotené a opätovne vyhlásené sa budú považovať za zrušené. 
Dôvody: 
Doplnok je nutný s ohľadom na nutnosť právneho ukotvenia Programového vyhlásenia vlády SR v tomto zákone. 

9.Zásadná pripomienka : 
Všeobecná pripomienka k materiálu ako celku: 
Žiadame, aby slovo „ vyhlásenie“ chránených území bolo nahradené slovom „ zriadenie“. 

Dôvody: 
Slovo vyhlásenie nedostatočne vystihuje skutočnosť, že sa jedná o proces, ktorý musí rešpektovať názory dotknutých záujmových skupín a nie je jednostranným aktom. Z toho dôvodu považujeme za vhodnejšie toto nahradiť slovom “zriadenie“. 

10.Zásadná pripomienka: 
K dokumentu "Doložka vplyvov" máme všeobecnú zásadnú pripomienku v tom, že táto bez pravdivých argumentov zahmlieva dopady tejto novely na rozpočet verejnej správy, podnikateľské prostredie ako aj sociálne vplyvy na vidiecke obyvateľstvo. Zásadný rozpor, ktorý dokument nerieši a obchádza je skutočnosť, že MŽP SR bude môcť na roky 2014 až 2016 vyčleniť na majetkové ujmy iba čiastku 1 milión eur ročne, avšak podľa našich podkladov (M. Moravčík a kol.: Výpočet nákladov a strát v lesnom hospodárstve vyplývajúcich z uplatňovania zákona o ochrane prírody a krajiny, NLC Zvolen, 2011) táto ujma v lesnom hospodárstve predstavuje na priamych finančných stratách 27 mil. € ročne a sociálno - ekonomických dopadoch 169 mil. € ročne. 
Žiadame preto túto doložku doplniť o analýzu skutočných dopadov opatrení ochrany prírody na verejné financie a využiť všetky možnosti na racionalizáciu činnosti a nákladov celej ochrany prírody tak, ako je to obsiahnuté v Programovom vyhlásení vlády SR. 
 	O 	ČA 	K § 8 ods. 4 , k § 82, Pripomienka je nad rámec rozsahu novelizácie zákona. 
K § 40 ods. 2 neakceptuje sa - nová úprava po zohľadnení pripomienok Ministerstva pôdohospodárstva a rozvoja vidieka SR. 
k § 50 - akceptuje sa doplnenie ekonomickej analýzy 
k § 61a - nová úprava nájmu § 61b 
k § 61 ods. 3 čaistočne akceptované - nová definícia na základe výsledku rozporového konania s Ministerstvom pôdohospodárstva a rozvoja vidieka SR. 
k § 104 b čiastočne akceptované (§ 104b ods. 1) 
k doložke vplyvov - doložka vplyvov bola primerane upravená v nadväznosti na vykonané úpravy na základe výsledov z rozporových konaní a po zohľadnení pripomienok Ministerstva financií SR 	
Verejnosť 	zákonu ako celku 
Žiadame o stiahnutie materiálu z ďalšieho legislatívneho procesu a vypracovanie nového zákona o ochrane prírody a krajiny za účasti verejnosti a zainteresovaných subjektov. 

Zdôvodnenie pripomienky 1: 
Naše občianske združenie považuje predloženú novelu ako celok za pokútne pripravenú, bez akejkoľvek odbornej diskusie, a to v prostredí, v ktorom bola v minulých rokoch participatívne a odborne na úrovni pripravená predchádzajúca novela Zákona o ochrane prírody a krajiny, s výrazným jednotiacim prvkom celospoločenskej dohody. Je nepochopiteľné, že odborný tím, ktorý sa na tejto novele zákona podieľal, vôbec nebol prizvaný k príprave aktuálne predloženej novely. 

Predložená novela je nesystémová - ochrana prírody a krajiny na Slovensku potrebuje ale systémovú zmenu legislatívneho prostredia, potrebuje zlepšenie spoločenského postavenia ochrany prírody v spoločnosti. Novela práve naopak v množstve svojich paragrafov znižuje právomoci ochrany prírody, nerieši potrebné posilňovanie postavenia a zodpovednosti Štátnej ochrany prírody SR do úrovne akceptovaného orgánu štátnej správy minimálne v konaniach týkajúcich sa chránených území (tak, ako je to bežné a osvedčené v okolitých krajinách, napr. v Českej republike). 

Novela zákona predkladá 120 novelizovaných bodov, včítane nových obsiahlych paragrafov, ktoré celkom menia pôvodný zákon. Sme presvedčení, že korektné v takom prípade je predložiť celkom nové znenie zákona. 

Zákon o ochrane prírody chápeme ako základný právny predpis, napĺňajúci naše ústavné právo na priaznivé životné prostredie, V PRVOM RADE determinované stavom slovenskej prírody, so všetkými jej geo, hydro, meteo, bio a antropologickými zložkami. Ak chceme zachovať priaznivé životné prostredie pre občanov Slovenskej republiky, musíme chrániť slovenskú prírodu. 

Ako konkrétne príklady vyššie uvedeného zdôvodnenia 1. najzásadnejšej pripomienky vyberáme z množstva problematických bodov ďalšie pripomienky. 
 	O 	N 	novela zákona plní požiadavky z Plánu legislatívnych úloh vlády Slovenskej republiky na rok 2013 a z Programového vyhlásenia vlády Slovenskej republiky na roky 2012-2016.  	
Verejnosť 	novelizačným bodom č. 25 - 28 
Pripomienka 2 - 5: 
Žiadame v novelizačnom bode č. 25 slová „vláda nariadením vyhlásiť“ nahradiť slovami „ministerstvo všeobecne záväzným predpisom vyhlásiť“. 

Žiadame v novelizačnom bode č. 26 slová „vláda nariadením“ nahradiť slovami „ministerstvo všeobecne záväzným predpisom“. 

Žiadame vypustiť novelizačný bod 27. 

Žiadame vypustiť novelizačný bod 28. 

Zdôvodnenie pripomienky 2 - 5: Pokladáme za nesystémové zobrať kompetenciu vyhlasovania chránených území rezortu životného prostredia. Ostatné rezorty majú dostatočný priestor na to, aby sa k zmenám vyjadrili v rámci príslušných procesov. Pri týchto bodoch navyše absolútne chýba akékoľvek zdôvodnenie novely zo strany predkladateľa. 
 	O 	N 	Ministerstvo životného prostredia trvá na navrhovanej úprave. Podrobnejšie zdôvodnenie navrhovanej úpravy bude doplnené do dôvodovej správy. 	
Verejnosť 	k novelizačným bodom 43 a 44 
Pripomienka 6: Ďalej žiadame vypustiť novelizačné body č. 43 a č. 44. 

Zdôvodnenie pripomienky 6: Toto zásadné uvoľnenie ochrany drevín a krov by malo za následok nekontrolované výruby veľkého počtu drevín v krajine, likvidáciu množstva brehových porastov, vetrolamov, medzí, o záhradách nehovoriac. Následkom bude ďalšie prehĺbenie poklesi biodiverzity, čo je v priamom rozpore s prioritami zákona o ochrane prírody a krajiny tak, ako ho chápeme. 
 	O 	ČA 	vypúšťa sa novelizácia § 47 ods. 5 okrem legisatívnotechnickej úpravy nadväzujúcej na úpravu odseku 4, novelizované znenie odsekov 4, 7 a 8 upravené po zohľadnení pripomienok viacerých subjektov 	
Verejnosť 	k novelizačnému bodu č. 62 
Pripomienka 7: Žiadame vypustiť novelizačný bod 62. 

Zdôvodnenie pripomienky 7: Bezdôvodné obmedzenie výkonu sprievodcovskej činnosti v chránených územiach 3.-5. stupni ochrany je neprimeraným zásahom nielen pre sprievodcov cestovného ruchu, ale aj pre ekopedagógov, sprevádzajúcich napríklad školské výpravy. 
Výkon činnosti sprievodcov na značených turistických trasách a náučných chodníkoch pritom nijako neohrozuje prírodu a neobmedzuje jej ochranu a teda obmedzenie nie je nijako odôvodnené. 
Na druhej strane odsek 3 novelizovaného paragrafu v zásade povoľuje voľný pohyb v chránenom území aj v 5. stupni ochrany organizovaným skupinám s licencovaným sprievodcom bez akéhokoľvek obmedzenia početnosti skupiny! 
 	O 	A 	 	
Verejnosť 	Pripomienka PRALES,o.z. č.1 
Pripomienka č. 1 

K materiálu ako celku. 
Žiadame stiahnutie materiálu ako celku z ďalšieho legislatívneho procesu. 

Odôvodnenie: 
Novela zákona vôbec nerieši základné oblasti, ktoré sú potrebné a nevyhnutné pre kvalitné a efektívne fungovanie ochrany prírody. Svojou rozsiahlosťou a záberom zároveň vnáša do existujúceho systému ešte väčšiu mieru neprehľadnosti, než tomu tak je doteraz. Podľa nášho názoru by novela zákona mala riešiť a systematicky upraviť : 

- presun správy pozemkov štátu v chránených územiach zo súčasných správcov na organizácie, ktorých hlavným poslaním je ochrana prírody, 
- zefektívnenie výkonu štátnej správy v oblasti ochrany prírody jej presunom zo súčasných orgánov štátnej správy ochrany prírody na organizácie ochrany prírody (správy národných parkov a chránených krajinných oblastí) čo by prinieslo podstatné zníženia nákladov na štátnu správu, podstatné zrýchlenie správnych konaní, zvýšenie zodpovednosti za správu územia, 
- ekonomické princípy financovania ochrany prírody s cieľom zabezpečiť dostatok zdrojom na naplnenie verejného záujmu a cieľov v oblasti ochrany prírody, 
- reformu správy chránených území s cieľom jej zefektívnenia a prechodu z centrálneho riadenia na systém správ chránených území ako samostatných právnych subjektov, 
- zjednodušenie systému chránených území, vrátane podmienok ich ochrany a jeho spriehľadnenie v porovnaní s dnešným stavom a prehodnotenie sústavy chránených území. 

Bez systémového riešenia uvedených bodov bude podľa nášho názoru akákoľvek novela súčasného zákona o ochrane prírody a krajiny len ďalším zakrývaním neochoty riešiť podstatu problematiky. 

Pripomienka je zásadná. 	O 	N 	novela zákona plní požiadavky z Plánu legislatívnych úloh vlády Slovenskej republiky na rok 2013 a z Programového vyhlásenia vlády Slovenskej republiky na roky 2012-2016. 	
Verejnosť 	Pripomienka PRALES,o.z. č.2 
Pripomienka č. 2 

K odôvodneniu predloženého materiálu 
Žiadame prepracovanie odôvodnenia materiálu. 

Odôvodnenie: 
Materiál je úplne nedostatočne odôvodnený. Niektoré navrhované novelizačné body sú odôvodnené jednou vetou, kde je inými slovami zopakované to isté, čo je uvedené v navrhovanom ustanovení, ktoré sa odôvodňuje. V niektorých prípadoch tak vôbec nie je zrejmé, čo viedlo predkladateľa k tomu, aby niektoré novelizačné body navrhol. Napr. novelizačné body 22 až 28, ktoré presúvajú kompetencie na vyhlasovanie chránených území z Ministerstva životného prostredia SR a z Obvodných úradov životného prostredia na Vládu SR, je odôvodnené takto: „Doterajšia kompetencia Ministerstva životného prostredia Slovenskej republiky a obvodných úradov životného prostredia na vyhlasovanie chránených krajinných oblastí, prírodných rezervácií a chránených areálov sa presúva na vládu Slovenskej republiky.”. Z tohto odôvodnenia nie je vôbec zrejmé prečo sa táto kompetencia presúva na Vládu SR, aké sú na to dôvody a prečo by práve Vláda SR mala byť tým orgánom, ktorý vyhlasuje všetky (s jednou výnimkou) chránené územia. Takéto odôvodnenie je v rozpore s čl. 17 legislatívnych pravidiel vlády, kde sa napr. v jeho ustanovení ods. 4 uvádza, že „Osobitná časť dôvodovej správy sa člení podľa jednotlivých paragrafov navrhovaného zákona a v prípade novely zákona podľa jednotlivých článkov a jednotlivých bodov novely. Osobitná časť dôvodovej správy obsahuje odôvodnenie jednotlivých navrhovaných ustanovení zákona. Do odôvodnenia jednotlivých navrhovaných ustanovení sa nepreberá text týchto ustanovení, ani text a argumentácia už obsiahnutá vo všeobecnej časti dôvodovej správy.“. 

Za nedostatočne odôvodnené považujeme novelizačné body 1, 3 až 7, 9 až 11, 18, 19, 21 až 31, 37, 43 až 45, 47 až 49, 58 až 60, 76, 82 a 115. Požadujeme doplnenia odôvodnenia týchto bodov, tak aby ich odôvodnenie bolo v súlade s citovaným ustanovením legislatívnych pravidiel vlády. 

Pripomienka je zásadná. 	O 	A 	odôvodnenie prepracované po zohľadnení pripomienok a v nadväznosti na výsledky rozporových konaní 	
Verejnosť 	materiálu ako celku 
Žiadame stiahnutie materiálu z ďalšieho legislatívneho procesu a vypracovanie nového zákona o ochrane prírody a krajiny za účasti verejnosti a zainteresovaných subjektov. Ak predkladateľ tejto pripomienke nevyhovie tak uplatňujeme všetky pripomienky uvedené nižšie. 

Zdôvodnenie: Zastávame názor, že predložený návrh zákona nerieši systematicky a na základe najlepších dostupných poznatkov dlhodobé kľúčové problémy ochrany prírody. Bez systémovej zmeny legislatívneho prostredia (zákon o ochrane prírody a krajiny a súvisiace právne normy) sa bude naďalej zväčšovať deficit medzi potrebnými a disponibilnými zdrojmi a bude sa zhoršovať spoločenské postavenie ochrany prírody vo verejnosti. Komplexnejšie rieši iba niektoré vážne problémy (kompenzácie neštátnych vlastníkov pozemkov v chránených územiach, invázne druhy, migračné bariéry...), preto žiadame tento návrh zákona stiahnuť. Komplexné a systematické riešenie problematiky je pritom kľúčové pre naplnenie cieľov zákona o ochrane prírody a krajiny. 

Materiál vôbec nerieši presun výkonu štátnej správy vo veciach ochrany prírody a krajiny na Štátnu organizáciu ochrany prírody, tak aby táto mala postavenie orgánu štátnej správy minimálne v konaniach týkajúcich sa chránených území, čo by výrazným spôsobom znížilo administratívnu náročnosť konaní (keďže v súčasnosti platný zákon o ochrane prírody rozoznáva orgány štátnej správy ochrany prírody a krajiny, ktorými sú Ministerstvo životného prostredia SR, krajské a obvodné úrady životného prostredia a obce, ktoré vedú správne konania a zároveň odbornú organizáciu ochrany prírody a krajiny, ktorá k uvedeným konaniam dáva svoje stanovisko, ktoré slúži ako hlavný podklad na rozhodovanie; tento stav prináša výrazné administratívne zaťaženie a spomaľovanie rozhodovacích procesov na úseku ochrany prírody a krajiny, keďže každé jedno konanie musí prejsť až dvoma verejnoprávnymi inštitúciami). Z logického i systémového hľadiska by takýto presun výkonu štátnej správy (napr. v rámci reformy štátnej správy ESO, ktorá je v súčasnosti postupne vykonávaná Ministerstvom vnútra) priniesol výrazný systémový efekt a zníženie administratívnej náročnosti, a prinieslo by aj posilnenie postavenia a zodpovednosti Štátnej ochrany prírody SR, ako odbornej organizácie ochrany prírody a krajiny. Podobný systém dlhodobo a osvedčene funguje v okolitých krajinách (napr. v Českej Republike). 

Ďalším nevyhnutným systémovým riešením, ktorý materiál vôbec neobsahuje je aj prechod správy pozemkov vo vlastníctve štátu v chránených územiach na odbornú organizáciu ochrany prírody a krajiny zriadenú Ministerstvom životného prostredia SR. Domnievame sa, že stav, ktorý na Slovensku v chránených územiach dlhodobo vládne (teda stav, keď na jednom pozemku v chránenom území v štátnom vlastníctve hospodári a tento pozemok spravuje organizácia zriadená na výkon hospodárskej činnosti, napr. Lesy SR, š.p., Štátne Lesy TANAPu, či Lesopoľnohospodársky majetok Ulič, zriadené Ministerstvom pôdohospodárstva SR ako štátne podniky, ktorých prioritným predmetom činnosti je hospodárenie na spravovaných pozemkoch a vytváranie zisku; a na tom istom pozemku pôsobí aj organizácia ochrany prírody a krajiny, ktorá by svojou činnosťou de facto mala určovať spôsob spravovania chráneného územia, aby nedošlo k jeho poškodeniu, či zničeniu) je prinajmenšom neúčelný, neekonomický, kontraproduktívny, a spôsobilý vyvolávať zbytočné konflikty medzi dotknutými štátnymi organizáciami, keďže záujmom každej z nich je niečo diametrálne odlišné. Vzhľadom k tomu, že účelom a zmyslom chránených území nie je hospodárenie v nich, ale zachovanie a zveľaďovanie ich prírodných hodnôt, domnievame sa, že najúčelnejším riešením daného stavu je presun správy pozemkov vo vlastníctve štátu na organizácie ochrany prírody v chránených územiach, tak aby dané územia mohla táto organizácia spravovať spôsobom, aby prírodné hodnoty chráneného územia ostali zachované. To zároveň považujeme za najefektívnejší spôsob ochrany chránených území v štátnom vlastníctve, pričom podobné systémy riadenia štátom spravovaných chránených území fungujú v mnohých okolitých štátoch (nevynímajúc Českú Republiku, či Poľsko). 

Keďže materiál predpokladá vydanie niekoľkých vykonávacích predpisov, bez ktorých množstvo jeho ustanovení nebude vykonateľných a aplikovateľných a teda ich účinnosť by mala byť stanovená na rovnaký deň, ako účinnosť navrhnutá pre návrh zákona. Je tak nevyhnutné, aby tieto vykonávacie predpisy boli vypracované a vystavené na pripomienkové konanie ešte predtým než bude materiál postúpený na schválenie Vládou SR. Bez vykonávacích predpisov nie je možné materiál komplexne posúdiť ako ani jeho dopad na reálny stav ochrany prírody. Vypracovanie vykonávanie predpisov súčasne s materiálom a ich súčasné predloženie v prípade, ak majú nadobudnúť účinnosť v rovnaký deň predpokladá aj ako to predpokladá čl. 18 ods. 2 písm. g) a čl. 22 ods. 4 legislatívnych pravidiel vlády. 

Materiál je navyše úplne nedostatočne odôvodnený. Niektoré navrhované novelizačné body sú odôvodnené jednou vetou, kde je inými slovami zopakované to isté, čo je uvedené v navrhovanom ustanovení, ktoré sa odôvodňuje. V niektorých prípadoch tak vôbec nie je zrejmé, čo viedlo predkladateľa k tomu, aby niektoré novelizačné body navrhol. Napr. novelizačné body 22 až 28, ktoré presúvajú kompetencie na vyhlasovanie chránených území z Ministerstva životného prostredia SR a z Obvodných úradov životného prostredia na Vládu SR, je odôvodnené takto: „Doterajšia kompetencia Ministerstva životného prostredia Slovenskej republiky a obvodných úradov životného prostredia na vyhlasovanie chránených krajinných oblastí, prírodných rezervácií a chránených areálov sa presúva na vládu Slovenskej republiky.”. Z tohto odôvodnenia nie je vôbec zrejmé prečo sa táto kompetencia presúva na Vládu SR, aké sú na to dôvody a prečo by práve Vláda SR mala byť tým orgánom, ktorý vyhlasuje všetky (s jednou výnimkou) chránené územia. Takéto odôvodnenie je v rozpore s čl. 17 legislatívnych pravidiel vlády, kde sa napr. v jeho ustanovení ods. 4 uvádza, že „Osobitná časť dôvodovej správy sa člení podľa jednotlivých paragrafov navrhovaného zákona a v prípade novely zákona podľa jednotlivých článkov a jednotlivých bodov novely. Osobitná časť dôvodovej správy obsahuje odôvodnenie jednotlivých navrhovaných ustanovení zákona. Do odôvodnenia jednotlivých navrhovaných ustanovení sa nepreberá text týchto ustanovení, ani text a argumentácia už obsiahnutá vo všeobecnej časti dôvodovej správy.“. 

Predložený materiál obsahuje 120 novelizačných bodov, čo je viac ako počet paragrafov doterajšieho zákona (105). Viaceré vložené paragrafy sú obsahovo úplne nové a rozsiahle (§ 7, § 58a, § 61, § 61a, § 61b, § 61c, § 61d, § 65a), čím by vznikol de facto nový zákon o ochrane prírody a krajiny, nie jeho novela. Okrem toho materiál nerieši ani tie problematické body, ktoré sa opakovane stávajú predmetom právnych sporov a ich vyjasnenie a lepšia právna úprava by prispela k efektívnejšiemu rozhodovaniu a výkonu štátnej správy ochrany prírody a k lepšiemu vnímaniu ochrany prírody dotknutými subjektami a verejnosťou ako takou. 

Predložený materiál vo viacerých bodoch zasahuje aj do kompetencií iných rezortov (napr. kompetencia Ministerstva pôdohospodárstva a rozvoja vidieka SR vo veci inváznych druhov živočíchov), avšak nijakým spôsobom nerieši potrebné zmeny súvisiacich zákonov (napr. č. 274/2009 Z. z. pri odchyte inváznych druhov, ktoré sú zároveň poľovnou zverou). Preto aj napriek dobrému úmyslu predložený návrh zákona bude s najväčšou pravdepodobnosťou trpieť rovnakými neduhmi ako súčasný zákon č. 543/2002 Z. z. a nebude môcť byť vykonateľný. 

V materiáli chýba to, na čom sa v predchádzajúcich rokoch zhodla väčšina expertov pôsobiacich v ochrane prírody a to zjednodušenie súčasného systému ochrany prírody. Schválením predloženého materiálu by nielenže ostal v platnosti súčasný komplikovaný a často neprehľadný systém (širokej verejnosti navyše ťažko vysvetliteľný), ale návrh by takýmto obrovským množstvom novelizačných bodov systém ďalej komplikoval. 

Vzhľadom na to, že i) týmto návrhom sa rieši len časť kľúčových problémov v ochrane prírody, no iné, nemenej dôležité, ostávajú neriešené (alebo sa ešte zhoršujú, ako v prípade ochrany nelesnej drevinovej vegetácie), ii) rozsah návrhu môže prispieť k ešte väčšiemu zneprehľadneniu už teraz komplikovaného systému ochrany prírody, iii) vo viacerých bodoch je návrh v rozpore s európskou legislatívou (predovšetkým body 11, 59, 60, 76, 115), iv) vo viacerých prípadoch je zákon nedoriešený (vyhlasovanie súkromných chránených území stále ostáva v kompetencii krajského úradu životného prostredia), nesúhlasíme s predloženým materiálom, žiadame jeho stiahnutie a vypracovanie komplexnejšieho a systematickejšieho návrhu zákona. 

 	O 	N 	novela zákona plní požiadavky z Plánu legislatívnych úloh vlády Slovenskej republiky na rok 2013 a z Programového vyhlásenia vlády Slovenskej republiky na roky 2012-2016. 	
Verejnosť 	Pripomienka PRALES,o.z. č.3 
Pripomienka č. 3 

K neexistencii vykonávacích predpisov 
Požadujeme, aby spolu s materiálom boli predlžené aj návrhy predpokladaných vykonávacích predpisy. 

Odôvodnenie. 
Keďže materiál predpokladá vydanie niekoľkých vykonávacích predpisov, bez ktorých množstvo jeho ustanovení nebude vykonateľných a aplikovateľných a teda ich účinnosť by mala byť stanovená na rovnaký deň, ako účinnosť navrhnutá pre návrh zákona. Je tak nevyhnutné, aby tieto vykonávacie predpisy boli vypracované a vystavené na pripomienkové konanie ešte predtým než bude materiál postúpený na schválenie Vládou SR. Bez vykonávacích predpisov nie je možné materiál komplexne posúdiť ako ani jeho dopad na reálny stav ochrany prírody. Vypracovanie vykonávanie predpisov súčasne s materiálom a ich súčasné predloženie v prípade, ak majú nadobudnúť účinnosť v rovnaký deň predpokladá aj ako to predpokladá čl. 18 ods. 2 písm. g) a čl. 22 ods. 4 legislatívnych pravidiel vlády. 

Pripomienka je zásadná. 	O 	ČA 	Návrhy vykonávacích predpisov budú predložené do legislatívneho procesu počas legislatívneho procesu zákona. Návrhy vykonávacích predpisov alebo ich tézy budú aj prílohou zákona. 	
Verejnosť 	Pripomienka PRALES,o.z. č.4 
Pripomienka č. 4 

Novelizačný bod 11 - k § 6 ods. 7 
Navrhované znenie : 
(7) Ak uloženie opatrení v dotknutom biotope nie je možné alebo účelné, orgán ochrany prírody v súhlase na poškodenie alebo zničenie biotopu európskeho významu alebo biotopu národného významu uloží vykonanie kompenzačných opatrení v inom vhodnom biotope podľa projektu vypracovaného organizáciou ochrany prírody. 

Návrh: 
1) Na konci vety za slová „ochrany prírody“ vložiť slová „alebo osobami oprávnenými na vypracovanie dokumentácie ochrany prírody.“ 
2) V zákone žiadame ustanoviť od čoho sa bude odvíjať rozsah kompenzačných opatrení. Navrhujeme, aby sa ich rozsah určoval ako presne určený podiel zo spoločenskej hodnoty zničených alebo poškodených biotopov. Odporúčame stanoviť výšku kompenzačných opatrení v rozsahu 5 -10 % zo spoločenskej hodnoty zničených alebo poškodených biotopov. K ustanoveniu pripojiť zmocnenie na podrobnejšiu úpravu vo vyhláške. 
Odôvodnenie: 
1) Nepovažujeme za vhodné, aby „projekt kompenzačných opatrení“ mohla vypracovávať výlučne organizácia ochrany prírody a to vzhľadom na možný konflikt záujmov, neodôvodnené „monopolné“ postavenie ŠOP SR alebo možný vznik pätovej situácie, keď ŠOP SR nevypracuje z rôznych dôvodov projekt kompenzačných opatrení 
2) Stanovenie „primeranosti“ kompenzačných opatrení je nevyhnutné jednoznačne stanoviť zákonom a to z dôvodu obmedzenia korupčného priestoru pri stanovovaní rozsahu kompenzačných opatrení a predvídateľnosti nevyhnutných nákladov na kompenzačné opatrenia pri ničení a poškodzovaní biotopov v súvislosti v realizáciou investičným zámerov. Naviazanie rozsahu kompenzačných opatrení na spoločenskú hodnotu ničených a poškodzovaných biotopov, resp. jej zákonom stanovený podiel považujeme za vhodné z nasledovných dôvodov: 
- spoločenská hodnota biotopov je jednoznačne stanovená vyhláškou MŽP SR č. 24/2003 Z.z. a je relatívne dobre prepracovaná 
- spoločenská hodnota zohľadňuje vzácnosť jednotlivých typov biotopov, čo nepriamo znižuje tlak na ničenie najvzácnejších typov biotopov 
- je možné určiť rozsah kompenzačných opatrení aj v prípadoch keď sa kompenzačné opatrenia navrhujú v inom type biotopu v akom dochádza k jeho ničeniu či poškodeniu 

Pripomienka je zásadná. 	O 	N 	novelizačný bod 11 vypustený 	
Verejnosť 	Pripomienka PRALES,o.z. č.5 
Pripomienka č. 5 

Novelizačné body 22, 23, 25, 26, 27, 28 - k § 18 ods. 1 a 3, § 21 ods. 1 a 4, § 22 ods. 1, 2, 3, 6 
Navrhované znenie : 

§ 18 ods. 1) Rozsiahlejšie územie, spravidla s výmerou nad 1 000 ha, s rozptýlenými ekosystémami, významnými pre zachovanie biologickej rozmanitosti a ekologickej stability, s charakteristickým vzhľadom krajiny alebo so špecifickými formami historického osídlenia môže vláda Slovenskej republiky (ďalej len „vláda“) nariadením vyhlásiť za chránenú krajinnú oblasť. 

§ 18 ods. 3) Podrobnosti o územnej ochrane chránenej krajinnej oblasti a vymedzenie jej hraníc ustanoví vláda nariadením. Podrobnosťami o územnej ochrane sa určuje najmä územná a časová doba uplatňovania zákazov a obmedzení podľa § 13. 

§ 21 ods. 1) Lokalitu, spravidla s výmerou do 1 000 ha, na ktorej sú biotopy európskeho významu alebo biotopy národného významu alebo ktorá je biotopom druhu európskeho významu alebo biotopom druhu národného významu a kde priaznivý stav ochrany týchto biotopov záleží na obhospodarovaní človekom, môže vláda nariadením vyhlásiť za chránený areál. 

§ 21 ods. 4) Stupeň ochrany chráneného areálu, vymedzenie jeho hraníc a hraníc jeho ochranného pásma a podrobnosti o územnej ochrane chráneného areálu a jeho ochranného pásma ustanoví vláda nariadením, ktorou sa chránený areál a jeho ochranné pásmo vyhlasuje. Podrobnosťami o územnej ochrane sa určuje najmä územná a časová doba uplatňovania zákazov a obmedzení podľa uplatňovaného stupňa ochrany ( § 13 až 16). 

§ 22 ods. 1) Lokalitu, spravidla s výmerou do 1 000 ha, ktorá predstavuje pôvodné alebo ľudskou činnosťou málo pozmenené biotopy európskeho významu alebo biotopy národného významu, alebo biotopy druhov európskeho významu, alebo biotopy druhov národného významu, môže vláda nariadením vyhlásiť za prírodnú rezerváciu. 

§ 22 ods. 2) Prírodnú rezerváciu, spravidla predstavujúcu nadregionálne biocentrum ako súčasť najvýznamnejšieho prírodného dedičstva štátu, môže vláda nariadením vyhlásiť za národnú prírodnú rezerváciu. 

§ 22 ods. 3) Ak sa zistia nové skutočnosti, môže vláda nariadením zrušiť ustanovenie prírodnej rezervácie za národnú prírodnú rezerváciu; urobí tak vždy, ak sa národná prírodná rezervácia stane súčasťou vyhlásených zón chránenej krajinnej oblasti alebo národného parku ( § 30). 

§ 22 ods. 6) Stupeň ochrany prírodnej rezervácie alebo národnej prírodnej rezervácie, vymedzenie jej hraníc a hraníc jej ochranného pásma a podrobnosti o územnej ochrane prírodnej rezervácie alebo národnej prírodnej rezervácie a jej ochranného pásma platnosti ustanoví vláda nariadením. Podrobnosťami o územnej ochrane sa určuje najmä územná a časová doba uplatňovania zákazov a obmedzení podľa uplatňovaného stupňa ochrany ( § 14 až 16). 

Návrh: Žiadame ponechať súčasné znenie 
Odôvodnenie: 
Vyhlasovať a rušiť prírodné rezervácie a chránené areály z pozície Vlády SR je nedomyslené. V období keď je nevyhnutné prehodnotiť sieť chránených území a SR je povinná zabezpečiť ochranu území európskeho významu by sa vláda musela permanentne zaoberať touto problematikou. Prevažne pôjde o územia, vyhlásenie ochrany ktorých bude mať minimálny vplyv na hospodársku situáciu či politiku štátu. Vôbec nie je jasné, aké dôvody viedli predkladateľa (MŽP SR) tohto materiálu k navrhnutiu uvedených novelizačných bodov a prečo sa navrhovateľ aktívne vzdáva tejto významnej kompetencie v prospech Vlády SR, kde sa rozhoduje hlasovaním a kde je jednoznačná prevaha ministrov za iné rezorty, ktoré určite nebudú mať záujem na vyhlasovaní chránených území, ktoré obmedzujú činnosti, spadajúce pod ich rezorty (napr. Ministerstvo pôdohospodárstva SR, Ministerstvo hospodárstva SR). Navrhovateľ týmto krokom naopak vyvoláva rôzne otázky o zmysluplnosti jeho počínania a zmysluplnosti samotnej existencie MŽP SR v oblasti štátnej správy ochrany prírody. 

Pripomienka je zásadná. 	O 	N 	Doterajšia kompetencia Ministerstva životného prostredia Slovenskej republiky a obvodných úradov životného prostredia na vyhlasovanie chránených území prechádza na vládu SR, okrem niektorých maloplošných území, vzhľadom na dopady na verejné financie súvisiace uplatňovaním náhrad z titulu určenia podmienok ochrany na vyhlásenom chránených území.  	
Verejnosť 	Pripomienka PRALES,o.z. č.6 
Pripomienka č. 6 

Novelizačný bod 47 - k § 50 ods. 1 
Navrhované znenie : 
(1) Návrh na vyhlásenie ochrany osobitne chránenej časti prírody a krajiny doručí navrhovateľ orgánu ochranu prírody príslušnému na oznámenie zámeru, ktorý dá jeho opodstatnenosť posúdiť organizácii ochrany prírody a v lehote do 30 dní podá navrhovateľovi stanovisko k návrhu. 

Návrh: Ustanovenie žiadame vypustiť alebo preformulovať 
Odôvodnenie: 
Toto ustanovenie považujeme za nedomyslené z nasledovných dôvodov: 
- až na zanedbateľné % je navrhovateľom CHÚ štát prostredníctvom organizácie ochrany prírody (za posledných 10 rokov je to 98%) 
- opodstatnenosť návrhu by sa mala skúmať v procese podľa § 50 

Je pochopiteľné, že skôr ako orgán ochrany prírody začne legislatívny proces mal by byť presvedčený, že územie spĺňa zákonné kritériá na vyhlásenie územnej ochrany stanovené zákonom a projekt po formálnej stránke spĺňa náležitosti podľa platných právnych predpisov. Okrem toho je tento novelizačný bod nadbytočný, keďže organizácia ochrany prírody dáva k zámeru na vyhlásenie chráneného územia svoje stanovisko aj pri súčasnom legislatívnom stave (viď ustanovenie § 65 ods. 1 písm. k) bod 1 súčasného znenia zákona o ochrane prírody). 

Pripomienka je zásadná. 

 	O 	ČA 	nová komplexná úprava § 50 po zohľadnení pripomienok rôznych subjektov 	
Verejnosť 	Pripomienka PRALES,o.z. č.7 
Pripomienka č. 7 

Novelizačný bod 59 - k § 56 ods. 3 
Navrhované znenie : 
(3) Oprávnená osoba je povinná pred začatím výskumu uzavrieť s vlastníkom (správcom, nájomcom) pozemku, na ktorom sa má výskum vykonať, dohodu o podmienkach jeho vykonania. Ak ide o výskum v záujme ochrany prírody a krajiny a nedôjde k dohode o jeho vykonaní a o podmienkach, za akých sa môže vykonať, rozhodne orgán ochrany prírody. Použitie výsledkov výskumu je pre účely tohto zákona možné, len ak došlo k uzavretiu dohody alebo ak rozhodol orgán ochrany prírody. 
Návrh: 
alt.1) Vypustiť povinnosť mať súhlasu orgánu ochrany prírody na vykonávania výskumu v chránených územiach (hlavne neinvazívny výskum) a nahradiť ho oznamovacou povinnosťou s možnosťou stanoviť podmienky vykonávania výskum alebo v odôvodnených prípadoch ho aj zakázať zo strany orgánu ochrany prírody 
alt. 2) Poslednú vetu ustanovenia žiadame vypustiť 

Odôvodnenie: Jedným z poslaní chránených území je aj poskytovať priestor na vedecký výskum. Vytváranie byrokratických prekážok neprispieva k naplneniu tohto cieľa. Získanie súhlasu je, najmä v prípade rozsiahlejších výskumov, časovo náročné čo odrádza od realizácie takýchto výskumov alebo vedie k situácií keď si subjekty súhlasu nežiadajú (napr. subjekty vyhotovujúce PSoL takýmto súhlasom nedisponujú a ani v minulosti si ho nežiadali). Druhým problémom je obava publikovať výsledky takýchto výskumov. V žiadnom právnom predpise nie je legislatívne zadefinovaný pojem „prieskum“ (iba výskum a vývoj v zákone č. 172/2005). Vôbec nie je jasné, čo sa uvedenými novelizačnými bodmi sleduje. Ich navrhované znenie však vyvoláva pochybnosti o dobrých úmysloch navrhovateľa. Zdá sa, že navrhovateľovi ide o vylúčenie použitia „nepohodlného“ výskumu z rozhodovacej a inej činnosti orgánov ochrany prírody, o obmedzenie výskumu ako takého. Navrhovaná úprava je zároveň podľa názoru podávateľov pripomienky v rozpore so zásadou materiálnej pravdy uvedenej v správnom poriadku („Správne orgány sú povinné zistiť presný a skutočný stav veci a k tomu si zaobstarať príslušné dôkazy a pri svojom rozhodovaní z nich vychádzať), v rozpore so zákonnou úpravou autorského práva, ako aj v rozpore s článkom 43 Ústavy SR o slobode vedeckého bádania. 

Pripomienka je zásadná. 	O 	N 	nová úprava v § 56 ods. 7 - Na vyhlasovanie ochrany osobitne chránených častí prírody a krajiny podľa § 50 môžu byť použité iba výsledky výskumu vykonávaného v súlade s odsekmi 2 až 6. 	
Verejnosť 	Pripomienka PRALES,o.z. č.8 
Pripomienka č. 8 

Novelizačný bod 62 - k § 58a 
Navrhované znenie : 
(2) Vykonávanie činnosti na základe oprávnenia podľa osobitného predpisu86b) neoprávňuje na sprievodcovskú činnosť v chránených územiach s tretím až piatym stupňom ochrany. Sprievodcovskú činnosť v chránených územiach s tretím až piatym stupňom ochrany môže vykonávať len organizácia ochrany prírody prostredníctvom ňou poverených zamestnancov a osoby, ktorým bola udelená licencia na takúto činnosť. 

Návrh: Žiadame preformulovať ustanovenie nasledovne: 
(2) Sprievodcovskú činnosť v chránených územiach s tretím až piatym stupňom ochrany mimo vyznačeného turistického chodníka alebo náučného chodníka môže vykonávať len organizácia ochrany prírody prostredníctvom ňou poverených zamestnancov a osoby, ktorým bola udelená licencia na takúto činnosť. 

Zároveň žiadame, aby do vydania všeobecne záväzného právneho predpisu, ktorým sa ustanovia podrobnosti o podmienkach udelenia licencie na sprievodcovskú činnosť a dôvodoch jej odobratia, bolo právne upravené (napr. v prechodných ustanoveniach) vykonávanie tejto činnosti na základe už vydaných právoplatných výnimiek 
Odôvodnenie: 
Novela tak, ako je navrhovaná, bezdôvodne znemožňuje výkon sprievodcovskej činnosti sprievodcov cestovného ruchu (podľa predpisu, spomenutého v citácii 86b)) v miestach, resp. na trasách, kde je inak v zmysle platnej legislatívy možný prístup verejnosti, t.j. po značených turistických trasách a náučných chodníkoch. Výkon činnosti sprievodcov cestovného ruchu na značených turistických trasách a náučných chodníkoch pritom nijako neohrozuje prírodu a neobmedzuje jej ochranu, ale naopak obmedzuje možnosti sprievodcov ako osôb, ktorých podnikanie nijako neškodí prírode a ich ochrane čo nie je nijako odôvodnené. Predstavuje to veľmi zásadné obmedzenie podnikateľov v cestovnom ruchu v chránených územiach 3.-5. stupni ochrany, pretože turistické sprevádzanie je jedným z mála služieb s vysokou pridanou hodnotou, ktorou môžu obyvatelia v/pri chránených územiach využívať prínos ochrany prírody. Z hľadiska vplyvov na prírodné prostredie a jeho ochranu nie je rozdielu v tom, či po turistickom chodníku kráča šesť ľudí individuálne alebo päť ľudí a ich sprievodca cestovného ruchu. Značené turistické a náučné chodníky môžeme vnímať ako verejnosti prístupné miesta a niet dôvodu pre to, aby sprievodca cestovného ruchu nemohol vykonávať svoje povolanie na verejne prístupnom mieste, najmä ak to nepredstavuje žiadnu ujmu na prírodnom prostredí a nemá to negatívny dopad na jeho ochranu. Upozorňujeme, že nenamietame navrhovanú reguláciu sprevádzania v 3.-5. stupni ochrany mimo značených turistických a náučných chodníkov, naša pripomienka sa týka iba sprevádzania po značených turistických a náučných chodníkoch. Zároveň chceme upozorniť, že pri súčasnom znení návrhu by bolo právne sporné či je sprievodcovskú činnosť možné vykonávať na základe už vydaných právoplatných výnimiek. 

Pripomienka je zásadná. 

 	O 	N 	novelizačný bod vypustený 	
Verejnosť 	Pripomienka PRALES,o.z. č.9 
Pripomienka č. 9 

K § 103 ods.6 
Navrhované znenie : 
6) Orgán štátnej správy, ktorý vedie konanie o veci, ktorou môžu byť dotknuté záujmy ochrany prírody a krajiny, môže o veci rozhodnúť najskôr po tom, ako mu bolo doručené rozhodnutie orgánu ochrany prírody o vydaní alebo nevydaní súhlasu alebo povolení alebo nepovolení výnimky zo zákazu, odborné stanovisko alebo vyjadrenie, ak sa podľa tohto zákona vyžadujú. Ak orgán ochrany prírody nevydá vyjadrenie podľa § 9 ods. 1 písm. m) do 30 dní od doručenia žiadosti, predpokladá sa, že súhlasí.“. 

Návrh: Poslednú vetu ustanovenia žiadame vypustiť a nahradiť ju textom: „Program starostlivosti o lesy môže orgán štátnej správy schváliť len po dohode s orgánom ochrany prírody“ (s odkazom § 9 ods. 1 písm. m) zákona č. 543/2002 Z.z. 
Odôvodnenie: Nevidíme žiadny dôvod, aby sa osobitne upravoval postup pri schvaľovaní alebo zmene programu starostlivosti o lesy. Podľa ustanovenia § 54 ods. 4 písm. d) zákona č. 543/2002 Z.z. o ochrane prírody patrí Plán starostlivosti o lesy medzi dokumentáciu ochrany prírody (dokumenty starostlivosti). Je neštandardné, že ako jedinú dokumentáciu ochrany prírody ju neschvaľuje orgán ochrany prírody a krajiny ale orgán štátnej správy lesného hospodárstva. Ak by sa aj mal akceptovať tento asymetrický stav, tak je nevyhnutné posilniť postavenie orgánu ochrany prírody v procese tvorby a schvaľovania PSoL. Prevažná väčšina a prevažná časť chránených území a území sústavy NATURA 2000 leží na lesných pozemkoch. Zodpovednosť za ich stav má MŽP SR a ním riadené orgány a organizácie ochrany prírody. Stav lesných typov biotopov európskeho a národného významu a biotopov druhov európskeho a národného významu je výrazne ovplyvňovaný opatreniami realizovanými podľa schválených PSoL. Dlhoročné skúsenosti ukazujú, že orgány o organizácie ochrany prírody sa márne snažia presadiť opatrenia smerujúce k zachovaniu alebo zlepšeniu stavu lesných typov biotopov a biotopov druhov do PSoL. Takmer vždy sa to končí na tom, že orgány lesného hospodárstva akceptujú iba tie požiadavky/obmedzenia, ktoré sú dané zákonom č. 543/2002 Z.z., všeobecne záväznými vyhláškami alebo rozhodnutiami orgánov ochrany prírody. Prioritou PSoL je trvalo udržateľné hospodárenie v lesoch a nie riešenie špecifických požiadaviek na starostlivosť o chránené územia, chránené druhy a územia NATURA 2000. PSoL preto neplní a v súčasnosti ani nemôže plniť úlohu dokumentu starostlivosti podľa zákona č. 543/2002 Z.z.. Práve naopak, v mnohých prípadoch realizácia opatrení v ňom naplánovaných prispieva k zhoršovaniu stavu lesných typov biotopov a biotopov druhov európskeho a národného významu. Toto sa deje aj z dôvodu, že podkladom vyhotovenie PSoL nevychádza z poznania rozšírenia jednotlivých typov biotopov európskeho a národného významu, ich stavu a miest výskytu druhov európskeho a národného významu. Z uvedených dôvodov je nevyhnutné, aby bolo postavenie orgánov ochrany prírody zodpovedných za stav chránených území, území sústavy NATURA 2000 a druhovú ochranu v procese tvorby a schvaľovania PSoL posilnený, napr. tým, že PSoL bude môcť byť orgánom lesného hospodárstva schválený len po dohode s orgánom ochrany prírody. Z odôvodnenia vôbec nie je zrejmé, prečo je uvedený novelizačný bod potrebný a prečo sa v prípade schvaľovania programu starostlivosti o lesy musí zavádzať právna fikcia súhlasného vyjadrenia a prečo to navrhuje samotné MŽP SR. 

Pripomienka je zásadná. 	O 	N 	úprava zohľadnuje požiadavku Ministerstva pôdohospodárstva a rozvoja vidieka SR na zabezpečenie vyjadrenia orgánu ochrany prírody v primeranej lehote v procese prípravy prgramu starostlivosti o lesy 	
Verejnosť 	Pripomienka č. 1 K materiálu ako celku.  
Žiadame stiahnutie materiálu ako celku z ďalšieho legislatívneho procesu. 

Odôvodnenie: 
Novela zákona vôbec nerieši základné oblasti, ktoré sú potrebné a nevyhnutné pre kvalitné a efektívne fungovanie ochrany prírody. Svojou rozsiahlosťou a záberom zároveň vnáša do existujúceho systému ešte väčšiu mieru neprehľadnosti, než tomu tak je doteraz. Podľa nášho názoru by novela zákona mala riešiť a systematicky upraviť 

- presun správy pozemkov štátu v chránených územiach zo súčasných správcov na organizácie, ktorých hlavnou náplňou je ochrana prírody, 
- zefektívnenie výkonu štátnej správy v oblasti ochrany prírody jej presunom zo súčasných orgánov štátnej správy ochrany prírody na organizácie ochrany prírody (správy národných parkov a chránených krajinných oblastí) 
- posilnenie právomocí správ národných parkov a chránených krajinných oblastí a presun kompetencií z Ústredia Štátnej ochrany prírody na jej jednotlivé organizačné zložky, vrátane vytvorenia právnej subjektivity pre jednotlivé správy chránených území, 
- zjednodušenie systému chránených území, vrátane podmienok ich ochrany a jeho spriehľadnenie v porovnaní s dnešným stavom. 

Bez systémového riešenia uvedených bodov bude podľa nášho názoru akákoľvek novela súčasného zákona o ochrane prírody a krajiny len ďalším zakrývaním neochoty riešiť podstatu problematiky. 

Pripomienka je zásadná. 

Pripomienku uplatňujú: 

Mgr. Imrich Vozár, Třebíčska 19, Humenné, 
bývalý právnik odboru ochrany prírody MŽP SR, 

Ing. Pavel Mathé, Magurská 43, Banská Bystrica 
bývalý dlhoročný pracovník v oblasti ochrany prírody 

Ing. Marián Jasík, Sásovská cesta 86, Banská Bystrica, 
bývalý dlhoročný pracovník v oblasti ochrany prírody 

V prípade, ak nebude akceptovaná pripomienka č. 1, predkladáme k materiálu nasledovné pripomienky. 
 	O 	N 	Dôvodom predloženia novely je plnenie Plánu legislatívnych úloh vlády Slovenskej republiky na rok 2013 aj plnenie uznesenia vlády Slovenskej republiky č. 793 z 11. novembra 2009 a Programového vyhlásenia vlády Slovenskej republiky na roky 2012-2016, podľa ktorého vláda pripraví nové pravidlá ochrany prírody a súbor nástrojov na riešenie náhrad za obmedzenia, ktoré vznikajú vlastníkom pozemkov v chránených územiach. 	
Verejnosť 	Pripomienka č. 2 K odôvodneniu predloženého materiálu. 
Žiadame prepracovanie odôvodnenia materiálu. 

Odôvodnenie: 
Materiál je úplne nedostatočne odôvodnený. Niektoré navrhované novelizačné body sú odôvodnené jednou vetou, kde je inými slovami zopakované to isté, čo je uvedené v navrhovanom ustanovení, ktoré sa odôvodňuje. V niektorých prípadoch tak vôbec nie je zrejmé, čo viedlo predkladateľa k tomu, aby niektoré novelizačné body navrhol. Napr. novelizačné body 22 až 28, ktoré presúvajú kompetencie na vyhlasovanie chránených území z Ministerstva životného prostredia SR a z Obvodných úradov životného prostredia na Vládu SR, je odôvodnené takto: „Doterajšia kompetencia Ministerstva životného prostredia Slovenskej republiky a obvodných úradov životného prostredia na vyhlasovanie chránených krajinných oblastí, prírodných rezervácií a chránených areálov sa presúva na vládu Slovenskej republiky.”. Z tohto odôvodnenia nie je vôbec zrejmé prečo sa táto kompetencia presúva na Vládu SR, aké sú na to dôvody a prečo by práve Vláda SR mala byť tým orgánom, ktorý vyhlasuje všetky (s jednou výnimkou) chránené územia. Takéto odôvodnenie je v rozpore s čl. 17 legislatívnych pravidiel vlády, kde sa napr. v jeho ustanovení ods. 4 uvádza, že „Osobitná časť dôvodovej správy sa člení podľa jednotlivých paragrafov navrhovaného zákona a v prípade novely zákona podľa jednotlivých článkov a jednotlivých bodov novely. Osobitná časť dôvodovej správy obsahuje odôvodnenie jednotlivých navrhovaných ustanovení zákona. Do odôvodnenia jednotlivých navrhovaných ustanovení sa nepreberá text týchto ustanovení, ani text a argumentácia už obsiahnutá vo všeobecnej časti dôvodovej správy.“. 

Za nedostatočne odôvodnené považujeme novelizačné body 1, 3 až 7, 9 až 11, 18, 19, 21 až 31, 37, 43 až 45, 47 až 49, 58 až 60, 76, 82 a 115. Požadujeme doplnenia odôvodnenia týchto bodov, tak aby ich odôvodnenie bolo v súlade s citovaným ustanovením legislatívnych pravidiel vlády. 

Pripomienka je zásadná. 

Pripomienku uplatňujú: 

Mgr. Imrich Vozár, Třebíčska 19, Humenné, 
bývalý právnik odboru ochrany prírody MŽP SR, 

Ing. Pavel Mathé, Magurská 43, Banská Bystrica 
bývalý dlhoročný pracovník v oblasti ochrany prírody 

Ing. Marián Jasík, Sásovská cesta 86, Banská Bystrica, 
bývalý dlhoročný pracovník v oblasti ochrany prírody 
 	O 	A 	odôvodnenie bude upravené vzhľadom na novú úpravu podľa výsledku rozporových konaní 	
Verejnosť 	Pripomienka č. 3 K neexistencii vykonávacích predpisov.  
Požadujeme, aby spolu s materiálom boli predlžené aj návrhy predpokladaných vykonávacích predpisy. 

Odôvodnenie. 
Keďže materiál predpokladá vydanie niekoľkých vykonávacích predpisov, bez ktorých množstvo jeho ustanovení nebude vykonateľných a aplikovateľných a teda ich účinnosť by mala byť stanovená na rovnaký deň, ako účinnosť navrhnutá pre návrh zákona. Je tak nevyhnutné, aby tieto vykonávacie predpisy boli vypracované a vystavené na pripomienkové konanie ešte predtým než bude materiál postúpený na schválenie Vládou SR. Bez vykonávacích predpisov nie je možné materiál komplexne posúdiť ako ani jeho dopad na reálny stav ochrany prírody. Vypracovanie vykonávanie predpisov súčasne s materiálom a ich súčasné predloženie v prípade, ak majú nadobudnúť účinnosť v rovnaký deň predpokladá aj ako to predpokladá čl. 18 ods. 2 písm. g) a čl. 22 ods. 4 legislatívnych pravidiel vlády. 

Pripomienka je zásadná. 

Pripomienku uplatňujú: 

Mgr. Imrich Vozár, Třebíčska 19, Humenné, 
bývalý právnik odboru ochrany prírody MŽP SR, 

Ing. Pavel Mathé, Magurská 43, Banská Bystrica 
bývalý dlhoročný pracovník v oblasti ochrany prírody 

Ing. Marián Jasík, Sásovská cesta 86, Banská Bystrica, 
bývalý dlhoročný pracovník v oblasti ochrany prírody 
 	O 	ČA 	vykonávacie predpisy sa budú pripravovať súbežne s legislatívnym procesom zákona 	
Verejnosť 	Pripomienka č. 4 K čl. I bod 1. 
Žiadame vypustenie novelizačného bodu. 

Odôvodnenie: 
Vôbec nie je jasné, prečo sa uvedený novelizačný bod navrhuje a čím skvalitní a prispeje k efektívnejšej ochrane prírody. Domnievame sa, že takto navrhovaný predmet zákona bude slúžiť ako zámienka na povoľovanie činností, ktoré síce nebudú mať s ochranou prírody a krajiny nič spoločné, ale budú slúžiť v prospech hospodárskych, sociálnych a kultúrnych potrieb, alebo regionálnych a miestnych pomerov. Tieto pojmy sú totiž vágne a nejednoznačné, čo zvyšuje pravdepodobnosť ich zneužívania k účelovým výkladom iných ustanovení zákona. 

Pripomienka je zásadná. 

Pripomienku uplatňujú: 

Mgr. Imrich Vozár, Třebíčska 19, Humenné, 
bývalý právnik odboru ochrany prírody MŽP SR, 

Ing. Pavel Mathé, Magurská 43, Banská Bystrica 
bývalý dlhoročný pracovník v oblasti ochrany prírody 

Ing. Marián Jasík, Sásovská cesta 86, Banská Bystrica 
bývalý dlhoročný pracovník v oblasti ochrany prírody 
 	O 	N 	upresňuje sa vymedzenie predmetu zákona vzhľadom na komplex cieľov ochrany prírody a krajiny daných úpravou zákona pri zohľadnení ďalších aspektov spojených s ich uplatňovaní a nastavení nových pravidiel ochrany prírody daných novelou zákona.  	
Verejnosť 	Pripomienka č. 5 K čl. I bod 3. 
V navrhovanom § 2 ods. 1 žiadame za prvú vetu vložiť druhú vetu, ktorá znie: „Ochranou prírody podľa tohto zákona sa rozumie aj ponechanie voľne rastúcich rastlín, voľne žijúcich živočíchov a ich spoločenstiev, nerastov, skamenelín, geologických a geomorfologických útvarov, prírodných biotopov a ekosystémov na prirodzený vývoj bez zásahov štátu, právnických alebo fyzických osôb.“. 

Odôvodnenie: 
V navrhovanej definícii ochrany prírody chýba pomenovanie toho, čo robí prírodu prírodou a čo by malo jedným z hlavných cieľov ochrany prírody – ponechanie prírody na vlastný neobmedzený vývoj bez „starostlivej“ ruky štátu či iných osôb. 

Pripomienka je zásadná. 

Pripomienku uplatňujú: 

Mgr. Imrich Vozár, Třebíčska 19, Humenné, 
bývalý právnik odboru ochrany prírody MŽP SR, 

Ing. Pavel Mathé, Magurská 43, Banská Bystrica 
bývalý dlhoročný pracovník v oblasti ochrany prírody 

Ing. Marián Jasík, Sásovská cesta 86, Banská Bystrica 
bývalý dlhoročný pracovník v oblasti ochrany prírody 
 	O 	N 	ide o zovšeobecnenie komplexu cieľov ochrany prírody a krajiny a aspektov spojených s ich uplatňovaním vzhľadom na viaceré nové pravidlá ochrany prírody upravené novelou zákona 	
Verejnosť 	Pripomienka č. 6 K čl. I body 22 až 28, 31 a 32. 
Žiadame vypustenie uvedených novelizačných bodov, resp. ich preformulovanie tak, aby kompetencia na vyhlasovanie chránených území (s výnimkou vyhlasovania národných parkov) ostala v gescii Ministerstva životného prostredia SR a jemu podriadených orgánov. 

Odôvodnenie: 
Vôbec nie je jasné, aké dôvody viedli predkladateľa (MŽP SR) tohto materiálu k navrhnutiu uvedených novelizačných bodov a prečo sa navrhovateľ aktívne vzdáva tejto významnej kompetencie v prospech Vlády SR, kde sa rozhoduje hlasovaním a kde je jednoznačná prevaha ministrov za iné rezorty, ktoré určite nebudú mať záujem na vyhlasovaní chránených území, ktoré obmedzujú činnosti, spadajúce pod ich rezorty (napr. Ministerstvo pôdohospodárstva SR, Ministerstvo hospodárstva SR). Navrhovateľ týmto krokom naopak vyvoláva rôzne otázky o zmysluplnosti jeho počínania a zmysluplnosti samotnej existencie MŽP SR. 

Pripomienka je zásadná. 

Pripomienku uplatňujú: 

Mgr. Imrich Vozár, Třebíčska 19, Humenné, 
bývalý právnik odboru ochrany prírody MŽP SR, 

Ing. Pavel Mathé, Magurská 43, Banská Bystrica 
bývalý dlhoročný pracovník v oblasti ochrany prírody 

Ing. Marián Jasík, Sásovská cesta 86, Banská Bystrica 
bývalý dlhoročný pracovník v oblasti ochrany prírody 
 	O 	N 	Doterajšia kompetencia Ministerstva životného prostredia Slovenskej republiky a obvodných úradov životného prostredia na vyhlasovanie chránených území prechádza na vládu SR, okrem niektorých maloplošných území, vzhľadom na dopady na verejné financie súvisiace uplatňovaním náhrad z titulu určenia podmienok ochrany na vyhlásenom chránených území. 

Verejnosť 	Pripomienka č. 7 K čl. I bod 43. 
Žiadame ponechanie súčasného legislatívneho stavu, keď sa na výrub drevín vyžaduje súhlas orgánu ochrany prírody v prípade, ak má drevina obvod 40 cm meraný vo výške 130 cm nad zemou. 

Odôvodnenie: 
Vôbec nie je jasné, prečo sa navrhuje zjemnenie kritérií na vykonanie výrubu drevín rastúcich mimo lesa bez súhlasu orgánu ochrany prírody a čo tým navrhovateľ sleduje. Dreviny rastúce mimo les predstavujú jedny zo základných ekostabilizačných prvkov krajiny a nie je dôvod na zjemňovanie ich ochrany. Už v súčasnosti je ich násilné miznutie z krajiny alarmujúce, čo však z kancelárií navrhovateľa asi nie je badateľné. 

Pripomienka je zásadná. 

Pripomienku uplatňujú: 

Mgr. Imrich Vozár, Třebíčska 19, Humenné, 
bývalý právnik odboru ochrany prírody MŽP SR, 

Ing. Pavel Mathé, Magurská 43, Banská Bystrica 
bývalý dlhoročný pracovník v oblasti ochrany prírody 

Ing. Marián Jasík, Sásovská cesta 86, Banská Bystrica 
bývalý dlhoročný pracovník v oblasti ochrany prírody 
 	O 	ČA 	Nová úprava po rozporovom konaní so Združením miest a obcí Slovenska - § 47 ods. 4 písm. a) a b).  	
Verejnosť 	Pripomienka č. 8 K čl. I bod 44. 
Žiadame vypustenie novelizačného bodu a ponechanie súčasného legislatívneho stavu ustanovenia § 47 ods. 5 zákona o ochrane prírody. 

Odôvodnenie: 
Odôvodnenie navrhovateľa k tomuto novelizačnému bodu znie: „Z dôvodu potreby vykonávania opatrení starostlivosti v územiach s druhým stupňom ochrany, najmä na pozemkoch s trvalými trávnymi porastmi, sa umožňuje výrub stromov s obvodom kmeňa do 80 cm, meraným vo výške 130 cm nad zemou, a súvislých krovitých porastov s výmerou do 20 m2 bez súhlasu orgánu ochrany prírody.”. K tomu si dovoľujeme uviesť, že ak sa starostlivosťou o územia s druhým stupňom ochrany rozumie bezhlavý (bez potreby vydania súhlasu) výrub drevín s obvodom do 80 cm, tak potom si podávatelia týchto pripomienok radšej ani nechcú predstaviť, čo sa rozumie pod pojmom „starostlivosť“ uvedenom v navrhovanom ustanovení § 2 ods. 1 (čl. I bod 3 materiálu). V ostatnom platí odôvodnenie predchádzajúcej pripomienky č. 7. 

Pripomienka je zásadná. 

Pripomienku uplatňujú: 

Mgr. Imrich Vozár, Třebíčska 19, Humenné, 
bývalý právnik odboru ochrany prírody MŽP SR, 

Ing. Pavel Mathé, Magurská 43, Banská Bystrica 
bývalý dlhoročný pracovník v oblasti ochrany prírody 

Ing. Marián Jasík, Sásovská cesta 86, Banská Bystrica 
bývalý dlhoročný pracovník v oblasti ochrany prírody 
 	O 	A 	 	
Verejnosť 	Pripomienka č. 9 K čl. I bod 47. 
Požadujeme vypustiť uvedený novelizačný bod. 

Odôvodnenie: 
Vôbec nie je jasné, čo sa uvedeným novelizačným bodom sleduje. Okrem toho je tento novelizačný bod nadbytočný, keďže organizácia ochrany prírody dáva k zámeru na vyhlásenie chráneného územia svoje stanovisko aj pri súčasnom legislatívnom stave (viď ustanovenie § 65 ods. 1 písm. k) bod 1 súčasného znenia zákona o ochrane prírody). 

Pripomienka je zásadná. 

Pripomienku uplatňujú: 

Mgr. Imrich Vozár, Třebíčska 19, Humenné, 
bývalý právnik odboru ochrany prírody MŽP SR, 

Ing. Pavel Mathé, Magurská 43, Banská Bystrica 
bývalý dlhoročný pracovník v oblasti ochrany prírody 

Ing. Marián Jasík, Sásovská cesta 86, Banská Bystrica 
bývalý dlhoročný pracovník v oblasti ochrany prírody 
 	O 	N 	cieľom úpravy bolo spresnenie celého procesu vyhlasovania chránených území  	
Verejnosť 	Pripomienka č. 10 K čl. I bod 58 až 60. 
Požadujeme vypustenie uvedených novelizačných bodov. 

Odôvodnenie: 
Vôbec nie je jasné, čo sa uvedenými novelizačnými bodmi sleduje. Ich navrhované znenie však vyvoláva pochybnosti o dobrých úmysloch navrhovateľa. Zdá sa, že navrhovateľovi ide o vylúčenie použitia „nepohodlného“ výskumu z rozhodovacej a inej činnosti orgánov ochrany prírody, o obmedzenie výskumu ako takého, ako aj o stanovenie zákonného „zneužitia“ výsledkov výskumu v jeho prospech. Navrhovaná úprava je zároveň podľa názoru podávateľov pripomienky v rozpore so zásadou materiálnej pravdy uvedenej v správnom poriadku („Správne orgány sú povinné zistiť presný a skutočný stav veci a k tomu si zaobstarať príslušné dôkazy a pri svojom rozhodovaní z nich vychádzať), v rozpore so zákonnou úpravou autorského práva, ako aj v rozpore s článkom 43 Ústavy SR o slobode vedeckého bádania. 

Pripomienka je zásadná. 

Pripomienku uplatňujú: 

Mgr. Imrich Vozár, Třebíčska 19, Humenné, 
bývalý právnik odboru ochrany prírody MŽP SR, 

Ing. Pavel Mathé, Magurská 43, Banská Bystrica 
bývalý dlhoročný pracovník v oblasti ochrany prírody 

Ing. Marián Jasík, Sásovská cesta 86, Banská Bystrica 
bývalý dlhoročný pracovník v oblasti ochrany prírody 
 	O 	N 	na základe poznatkov z praxe sa spresňujú povinnosti oprávnenej osoby pri odovzdávaní výsledkov výskumu 	
Verejnosť 	Pripomienka č. 11 K čl. I bod 62. 
V navrhovanom ustanovení § 58a ods. 1 žiadame doplniť na konci vety slová „za úhradu“. 

Odôvodnenie: 
Je potrebné spresniť, že ide o definovanie podnikateľskej činnosti vykonávanej za úhradu a nie o dobrovoľné sprevádzanie po chránených územiach. 

Pripomienka je zásadná. 

Pripomienku uplatňujú: 

Mgr. Imrich Vozár, Třebíčska 19, Humenné, 
bývalý právnik odboru ochrany prírody MŽP SR, 

Ing. Pavel Mathé, Magurská 43, Banská Bystrica 
bývalý dlhoročný pracovník v oblasti ochrany prírody 

Ing. Marián Jasík, Sásovská cesta 86, Banská Bystrica 
bývalý dlhoročný pracovník v oblasti ochrany prírody 

 	O 	N 	novelizačný bod 62 sa vypúšťa 	
Verejnosť 	Pripomienka č. 12 K čl. I bod 63. 
Navrhujeme nasledovné znenie novelizovaného § 61: 

„§ 61 
Náhrada za obmedzenie bežného obhospodarovania 

(1) Vlastník pozemku je povinný strpieť obmedzenia a opatrenia vyplývajúce zo zákazov a iných podmienok ochrany prírody a krajiny ustanovených týmto zákonom alebo na jeho základe. Ak dochádza v dôsledku týchto obmedzení a opatrení k obmedzeniu bežného obhospodarovania pozemku, patrí mu náhrada vo výške zodpovedajúcej tomuto obmedzeniu bežného obhospodarovania; to neplatí pre vlastníka súkromného chráneného územia a jeho ochranného pásma, ak sa obmedzenie týka bežného obhospodarovania v tomto území a na pozemkoch vo vlastníctve štátu. 

(2) Bežným obhospodarovaním sa rozumie 
a) využívanie poľnohospodárskeho pozemku v súlade s osobitným predpisom, 
b) hospodárenie na lesnom pozemku, ktoré zodpovedá návrhu hospodárskych opatrení pre jednotky priestorového rozdelenia lesa bez obmedzujúcich požiadaviek orgánov ochrany prírody vyplývajúcich zo zákazov a iných podmienok ochrany prírody, ustanovených týmto zákonom alebo na jeho základe; bežným obhospodarovaním sa tiež rozumie postup podľa osobitných predpisov pri odstraňovaní následkov mimoriadnych okolností a nepredvídaných škôd v lesoch, 
c) hospodárenie na inom pozemku, ako je uvedené v písmenách a) a b), ktoré je v súlade s podmienkami určenými v povolení činnosti podľa osobitných predpisov. 

(3) Nárok na náhradu podľa odseku 1 nevzniká 
a) ak je pozemok vo vlastníctve štátu, 
b) ak sa pozemok nachádza v súkromnom chránenom území, 
c) ak je pozemok predmetom zmluvy o starostlivosti podľa § 61a alebo nájomnej zmluvy podľa 61b, 
d) ak má vlastník pozemku nárok na podporu alebo dotáciu poskytovanú z verejných zdrojov na kompenzáciu znížených výnosov alebo zvýšených nákladov pri obhospodarovaní pozemku podľa osobitných predpisov a tento nárok si bezdôvodne neuplatnil, 
e) ak bola náhrada za obmedzenie bežného obhospodarovania uhradená predchádzajúcemu vlastníkovi pozemku, 
f) ak vlastník alebo nájomca pozemku nepožiadal o povolenie výnimky na odstránenie následkov škôd v lesoch spôsobených škodlivými činiteľmi, alebo 
g) ak obmedzenie užívania pozemkov vzniká podľa osobitných predpisov. 

(4) Osobou oprávnenou na uplatnenie nároku podľa odseku 1 je vlastník pozemku, ktorého bežné obhospodarovanie bolo obmedzené. Ak je pozemok v podielovom spoluvlastníctve, osobou oprávnenou na uplatnenie nároku je zástupca určený spoluvlastníkmi. 

(5) Nárok na náhradu podľa odseku 1 uplatňuje osoba oprávnená na uplatnenie nároku písomnou žiadosťou na obvodnom úrade životného prostredia (ďalej len "povinný orgán"). 

(6) Úhradu náhrady podľa odseku 1 povinný orgán zníži o výšku dotácie B) alebo príspevku z verejných zdrojov poskytovaných na úhradu zvýšených nákladov na obhospodarovanie pozemku za obdobie, za ktoré sa poskytuje náhrada. Ak má vlastník pozemku na dotáciu nárok, je povinný si prednostne žiadať o jej úhradu. 

(7) Nárok na náhradu podľa odseku 1 možno uplatniť v trojročnej lehote, ktorá ak ide o obmedzenie na 
a) lesných pozemkoch, začína plynúť prvým dňom po nadobudnutí platnosti rozhodnutia o schválení programu starostlivosti o lesy, v ktorom boli uplatnené obmedzujúce požiadavky orgánu ochrany prírody a krajiny, alebo dňom nadobudnutia právoplatnosti rozhodnutia orgánu ochrany prírody a krajiny o nevydaní súhlasu, nepovolení výnimky alebo rozhodnutia s určenými obmedzujúcimi podmienkami vykonávania činnosti, alebo prvým dňom po nadobudnutí účinnosti všeobecne záväzného právneho predpisu ktorým sa územie vyhlasuje za chránené a vyplýva z neho obmedzenie bežného obhospodarovania, 
b) iných ako lesných pozemkoch, začína plynúť prvým dňom nasledujúceho roka po roku, za ktorý sa nárok uplatňuje. 

(8) Nárok na náhradu podľa odseku 1 zaniká 
a) uplynutím lehoty podľa odseku 7, 
b) ak odpadol dôvod obmedzenia bežného obhospodarovania podľa tohto zákona alebo 
c) ak vlastník pozemku nedodržal obmedzenia bežného obhospodarovania. 

(9) O nároku na náhradu podľa odseku 1 rozhoduje povinný orgán. O opravnom prostriedku proti rozhodnutiu o nároku na náhradu podľa odseku 1 rozhoduje súd. 

(10) Náhrada podľa odseku 1 je splatná do 60 dní odo dňa nadobudnutia právoplatnosti rozhodnutia o priznaní nároku. Náhrada sa poskytuje zo štátneho rozpočtu. Náhrada za obmedzenia na lesných pozemkoch uplatnené v schválenom programe starostlivosti o lesy sa vypláca každoročne, vyplatením pomernej časti z celkovej sumy náhrady podľa odseku 1 za obdobie platnosti programu starostlivosti o lesy. 

(11) Ak pred uplynutím obdobia, za ktoré bola vyplatená úhrada náhrady podľa odseku 1, tento nárok zanikne podľa odseku 8 písm. b) alebo c), vlastník pozemku je povinný vrátiť vyplatenú úhradu, alebo jej časť do štátneho rozpočtu. Vrátenie úhrady a lehotu na jej vrátenie určí povinný orgán rozhodnutím. 

(12) Povinný orgán je povinný viesť evidenciu rozhodnutí o priznaní náhrady podľa odseku 1. Povinný orgán podá príslušnej správe katastra návrh na zápis poznámky a) o vyplatení úhrady náhrady podľa odseku 1. Vyplatenie úhrady náhrady podľa odseku 1 sa zapíše aj do štátneho zoznamu ochrany prírody k príslušnému chránenému územiu . 

(13) Podrobnosti o náležitostiach potrebných k vyplateniu úhrady náhrady podľa odseku 1, spôsob výpočtu úhrady náhrady a o spôsobe vedenia evidencie podľa odseku 12 ustanoví vláda nariadením.“. 

Poznámka pod čiarou k odkazu a) znie: § 38 až § 40 zákona č. 162/1995 Z.z. o katastri nehnuteľností a o zápise vlastníckych a iných práv k nehnuteľnostiam (katastrálny zákon) 

Odôvodnenie: 
Domnievame sa, že návrh uvedeného ustanovenia je nedostatočný. Navrhujeme, aby súčasný systém náhrady za obmedzenie bežného obhospodarovania zostal zachovaný. Náhrada by mala byť nárokovateľná v prípade, ak nedôjde k uzatvoreniu niektorej zo zmlúv podľa iných ustanovení. K aplikácii náhrady za obmedzenie bežného obhospodarovania by sa podľa navrhnutej právnej úpravy malo pristúpiť až potom, ako sa nedospeje k dohode o uzatvorení niektorej zo zmlúv. Štát by mal zmluvné nástroje využívať prednostne. Nárok na náhradu nevznikne, ak dôjde k uzatvoreniu zmluvy o starostlivosti alebo nájomnej zmluvy. Zároveň (vždy ak nedôjde k uzatvoreniu zmluvy o starostlivosti, alebo nájomnej zmluvy) však náhrada za obmedzenie bežného obhospodarovania musí byť vždy garantovaná a vlastník pozemku na ňu musí mať nárok, vzhľadom k obmedzeniam využívania jeho vlastníctva. Naďalej by tak malo zostať zachované, že náhrada je po splnení zákonných podmienok nárokovateľná, vyjadruje vyčíslenie straty produkcie, vrátane ušlého zisku a o výške jej úhrady rozhoduje príslušný úrad životného prostredia rozhodnutím, voči ktorému je možné dať odvolanie na súd. 

V porovnaní so súčasným stavom navrhujeme niektoré zjednodušenia administratívnej náročnosti uplatňovania náhrady: 

Zrušila by sa povinnosť vypracovať tzv. alternatívny lesný hospodársky plán v prípade, ak dochádza k obmedzeniu bežného obhospodarovania počas platnosti Programu starostlivosti o lesy a to vzhľadom k ďalším navrhovaným zmenám a vzhľadom k tomu, že k využitiu tohto ustanovenia v praxi nikdy nedošlo. 

Z dôvodu čo najefektívnejšieho využitia všetkých dostupných nárokovateľných finančných zdrojov navrhujeme, aby každý vlastník pozemku, ktorý má nárok na dotáciu z iných zdrojov, ako zo štátneho rozpočtu, mal povinnosť žiadať si v prvom rade túto dotáciu. Návrh predpokladá, že nárok na náhradu zanikne, ak si vlastník pozemku o nárokovateľnú dotáciu bezdôvodne nepožiada. Ak ale vlastník pozemku nestihne lehotu na uplatnenie nároku na dotáciu napr. z dôvodu dlhodobého pobytu v zahraničí, nebude sa jednať o bezdôvodne neuplatnenie nároku na dotáciu a nárok na náhradu v takomto prípade nezanikne. 

Navrhujeme zásadne zmeniť lehotu pre uplatnenie nároku na náhradu za obmedzenie bežného obhospodarovania na lesných pozemkoch. Pri súčasnom stave je možné si tento nárok uplatniť až po skončení platnosti Programu starostlivosti o lesy, návrh počíta s tým, že nárok na náhradu vznikne v prvý deň po nadobudnutí platnosti rozhodnutia o schválení lesného hospodárskeho plánu. 

Navrhujeme zrušiť dôvod zániku nároku na náhradu za obmedzenie bežného obhospodarovania uvedený v súčasnom znení zákona v jeho ustanovení § 61 ods. 1 písm. i), vzhľadom k tomu, že aj v ochranných lesoch môže dochádzať k obmedzeniam z titulu ochrany prírody, ktoré sú nad rámec ochranných podmienok ochranných lesov a tento rozdiel by mal byť vyjadrený v nároku na náhradu. Tento návrh vychádza aj z rozhodovacej činnosti Najvyššieho súdu SR, ktorý v jednom zo svojich rozsudkov už rozhodol o tom, že nárok na náhradu vzniká aj v ochranných lesoch. 

Navrhuje sa stanoviť, že v prípade náhrady uplatňovanej na lesných pozemkoch sa táto vypočíta na celé obdobie platnosti lesného hospodárskeho plánu, avšak platba sa bude vyplácať každoročne, vyplatením pomernej časti z celkovej sumy z dôvodu rozloženia finančnej záťaže na štátny rozpočet na viacero rokov. 

Zároveň sa navrhuje sprísnenie uplatňovania náhrady a to zakotvením povinnosti vlastníka pozemku, ktorému bol priznaný nárok na náhradu, aby v prípade, ak nedodrží podmienky ochrany chráneného územia musel vyplatenú náhradu vrátiť. 

Zavádza sa povinnosť obvodných úradov viesť evidenciu vydaných rozhodnutí o priznaní náhrady za obmedzenie obhospodarovania. Podrobnosti o vedení takejto evidencie bude ustanovené vo všeobecne záväznom právnom predpise vydanom ministerstvom. Dôvodom je získanie prehľadu o priznaných náhradách, hlavne z dôvodu rozhodovania v rovnakých územiach v budúcnosti. Zároveň navrhujeme, aby bola skutočnosť, že došlo k vyplateniu náhrady zapísané aj v iných záväzných evidenciách pozemkov – a to formou poznámky v katastri nehnuteľností a v štátnom zozname ochrany prírody. 

Pripomienka je zásadná. 

Pripomienku uplatňujú: 

Mgr. Imrich Vozár, Třebíčska 19, Humenné, 
bývalý právnik odboru ochrany prírody MŽP SR, 

Ing. Pavel Mathé, Magurská 43, Banská Bystrica 
bývalý dlhoročný pracovník v oblasti ochrany prírody 

Ing. Marián Jasík, Sásovská cesta 86, Banská Bystrica 
bývalý dlhoročný pracovník v oblasti ochrany prírody 
 	O 	ČA 	nová úprava náhrady za obmedzenie bežného obhospodarovania všeobecne vrátane novej úpravy jednotlivých inštitútov náhrad- § 61 a § 61e na základe výsledkov rozporových konaní s rôznymi subjektami 	
Verejnosť 	Pripomienka č. 13 K čl. I bod 64. 
Navrhujeme, aby § 61a až § 61d, vrátane nadpisov, zneli nasledovne: 

„§ 61a 
Zmluvná starostlivosť 

(1) Štátna ochrana prírody môže s vlastníkom (správcom, nájomcom) pozemku uzatvoriť zmluvu o zabezpečení starostlivosti o biotopy európskeho významu alebo biotopy národného významu alebo biotopy druhov európskeho významu alebo biotopy druhov národného významu (ďalej len „zmluva o starostlivosti“) za účelom zabezpečenia ich priaznivého stavu. 

(2) Zmluvu o starostlivosti nie je možné uzatvoriť, ak sa má týkať pozemku, ktorý sa nachádza v prísne chránenom území alebo ktorého vlastníkom je štát. 

(3) Zmluva o starostlivosti sa spravuje všeobecnými ustanoveniami osobitného predpisu,A) ak tento zákon neustanovuje inak. 

(4) Predmetom zmluvy o starostlivosti je obhospodarovanie pozemku v súlade s účelom podľa odseku 1 za určenú odplatu. Vlastník (správca, nájomca) pozemku je povinný obhospodarovať pozemok v súlade s podmienkami určenými v zmluve o starostlivosti, ktoré sa dohodnú v súlade s podmienkami ochrany podľa tohto zákona a predpisov vydaných na jeho základe, vrátane dokumentácie ochrany prírody. 

(5) Výška odplaty sa určí na základe podmienok, ktoré ustanoví ministerstvo všeobecne záväzným právnym predpisom. Štátna ochrana prírody je povinná platiť odplatu každoročne k dátumu dohodnutému v zmluve o starostlivosti. Vo výške odplaty sa primerane zohľadní výška podpory alebo dotácie poskytovanej podľa osobitných predpisov B) na kompenzáciu znížených výnosov alebo zvýšených nákladov pri obhospodarovaní pozemku, ktorý je predmetom zmluvy o starostlivosti. 

(6) Na zabezpečenie účelu zmluvy o starostlivosti je štátna ochrana prírody povinná v prípade potreby poskytnúť vlastníkovi (správcovi, nájomcovi) pozemku primeranú súčinnosť. 

(7) Zmluva o starostlivosti sa uzatvára v písomnej forme spravidla na dobu najmenej desať rokov. Po uplynutí dohodnutej doby sa zmluva o starostlivosti predlžuje za rovnakých podmienok o rovnakú dobu; to neplatí ak v poslednom roku trvania zmluvy o starostlivosti došlo k písomnému oznámeniu o úmysle zmluvnej strany nepredĺžiť alebo zmeniť zmluvu o starostlivosti doručenom druhej zmluvnej strane. 

(8) Zmluvu o starostlivosti môže každá zo zmluvných strán písomne vypovedať z dôvodu, ak 
a) na pozemku zanikne predmet ochrany, 
b) obhospodarovanie pozemku prestane mať vplyv na dosiahnutie účelu podľa odseku 1, 
c) dôjde k zmene režimu ochrany chráneného územia alebo k zrušeniu chráneného územia, 
d) dôjde k porušeniu povinností vyplývajúcich zo zmluvy o starostlivosti a tohto zákona alebo 
e) sú dohodnuté v zmluve o starostlivosti. 

(9) Výpovedná lehota je jeden mesiac od dňa doručenia výpovede druhej zmluvnej strane. Ak sa niektorý z výpovedných dôvodov podľa odseku 8 týka len časti pozemku, je možné vypovedať zmluvu o starostlivosti len v tejto časti. Výpoveď podľa odseku 8 písm. d) je možné podať len ak na základe predchádzajúceho písomného upozornenia nedôjde k náprave. Ak podá výpoveď štátna ochrana prírody podľa odseku 8 písm. d), je vlastník (správca, nájomca) pozemku povinný vrátiť pomernú časť vyplatenej odplaty od dňa, keď došlo k porušeniu povinností podľa zmluvy o starostlivosti. 

(10) Štátna ochrana prírody je povinná viesť evidenciu o uzatvorených zmluvách o starostlivosti. Podrobnosti o vedení evidencie ustanoví ministerstvo všeobecne záväzným právnym predpisom.“. 

Poznámka pod čiarou k odkazu A) znie: „Občiansky zákonník v znení neskorších predpisov.“. 
Poznámka pod čiarou k odkazu B) znie: „Napríklad Nariadenie rady (ES) č. 1698/2005 o podpore rozvoja vidieka prostredníctvom Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka (EPFRV), § 8a zákona č. 523/2004 Z.z. o rozpočtových pravidlách verejnej správy a o zmene a doplnení niektorých zákonov v platnom znení.“. 

„§ 61b 
Nájom pozemkov v chránených územiach 

(1) Štátna ochrana prírody môže uzatvoriť s vlastníkom pozemku zmluvu o nájme pozemku v chránenom území (ďalej len „nájomná zmluva“). Štátna ochrana prírody prednostne uzatvára nájomné zmluvy k pozemkom v chránených územiach s piatym stupňom ochrany. 

(2) Nájomná zmluva sa spravuje ustanoveniami osobitného predpisu C) o nájomnej zmluve, ak tento zákon nestanovuje inak. Na nájomnú zmluvu uzatvorenú podľa tohto zákona sa nevzťahujú ustanovenia o nájme poľnohospodárskych pozemkov a lesných pozemkov podľa osobitného predpisu D). 

(3) Zámer prenajať pozemok v chránenom území a podmienky nájmu zverejní štátna ochrana prírody na svojej internetovej stránke a v regionálnej tlači s uvedením lehoty na zaslanie ponuky, ktorá nesmie byť kratšia ako 60 dní odo dňa zverejnenia zámeru. 

(4) Nájomná zmluva sa uzatvára v písomnej forme na dobu najmenej tridsať rokov. Po uplynutí dohodnutej doby sa nájomná zmluva predlžuje za rovnakých podmienok o rovnakú dobu; to neplatí ak v poslednom roku trvania nájomnej zmluvy došlo k písomnému oznámeniu o úmysle zmluvnej strany nepredĺžiť alebo zmeniť nájomnú zmluvu doručenom druhej zmluvnej strane. 

(5) Na vznik nájomnej zmluvy sa vyžaduje dohoda o nájomnom, aké sa v tom čase a na tom mieste obvykle prenechávajú do nájmu na dohodnutý účel za také alebo porovnateľné pozemky alebo dohoda o spôsobe jeho určenia. Podrobnosti o spôsobe určenia nájomného ustanoví ministerstvo všeobecne záväzným právnym predpisom. Nájomca je povinný platiť nájomné každoročne k dátumu dohodnutému v nájomnej zmluve. Vo výške nájomného sa primerane zohľadní výška dane z pozemkov E) a výška podpory alebo dotácie poskytovanej podľa osobitných predpisov B) na kompenzáciu znížených výnosov alebo zvýšených nákladov pri obhospodarovaní pozemku, ktorý je predmetom nájomnej zmluvy. 

(6) Prenajímateľ a nájomca sa môžu dohodnúť aj na bezodplatnom užívaní pozemku. Taká dohoda sa považuje za zmluvu o výpožičke podľa osobitného predpisu F). 

(6) Nájomná zmluva nadobúda účinnosť vždy k prvému dňu kalendárneho roku. V čase od uzatvorenia nájomnej zmluvy po nadobudnutie účinnosti nájomnej zmluvy je prenajímateľ povinný sa zdržať takého konania, ktoré by zmenilo stav prenajímaného pozemku v rozpore s účelom nájomnej zmluvy. 

(7) Na nájomcu prechádzajú všetky práva a povinnosti, ktoré vyplývajú z osobitných predpisov G) a ktoré súvisia s užívaním pozemku na dosiahnutie účelu nájmu. Nájomca je oprávnený užívať pozemok v súlade s týmto zákonom a programom starostlivosti chráneného územia a poberať z neho úžitky. Obvyklé náklady pri užívaní prenajatého pozemku spojené s jeho udržiavaním v stave spôsobilom na dosiahnutie účelu nájmu znáša nájomca. Nájomca je povinný zabezpečiť zápis nájomného práva k pozemku do katastra nehnuteľností. 

(8) V nájomnej zmluve možno dohodnúť, že pozemok sa prenajíma i na vykonávanie rybárskeho práva H) a dohodnúť, že nájomca môže zastupovať prenajímateľa v konaniach podľa osobitného predpisu I) za primeraného zvýšenia nájomného. 

(9) Na zabezpečenie účelu nájmu je prenajímateľ v nevyhnutných prípadoch povinný poskytnúť nájomcovi primeranú súčinnosť. 

(10) Nájomca nezodpovedá za prípadnú majetkovú škodu, ktorá vznikne v súvislosti s užívaním pozemku v súlade s účelom nájmu. 

(11) Nájomnú zmluvu môže každá zo zmluvných strán písomne vypovedať z dôvodu 
zmeny režimu ochrany chráneného územia alebo jeho zrušenia, 
porušenia povinností vyplývajúcich z nájomnej zmluvy alebo tohto zákona, alebo 
uvedeného v nájomnej zmluve. 

(12) Výpovedná lehota je jeden rok odo dňa doručenia výpovede druhej zmluvnej strane. Ak sa niektorý z výpovedných dôvodov podľa odseku 11 týka len časti pozemku, je možné vypovedať nájomnú zmluvu len v tejto časti. Výpoveď podľa odseku 11 písm. b) je možné podať len vtedy, ak na základe predchádzajúceho písomného upozornenia nedôjde k náprave. 

(13) Nájomca je povinný viesť evidenciu o uzatvorených nájomných zmluvách. Podrobnosti o vedení evidencie ustanoví ministerstvo všeobecne záväzným právnym predpisom.“. 

Poznámka pod čiarou k odkazu C) znie: „§ 663 až § 684 Občianskeho zákonníka.“. 
Poznámka pod čiarou k odkazu D) znie: „Zákon č. 504/2003 Z.z. o nájme poľnohospodárskych pozemkov, poľnohospodárskeho podniku a lesných pozemkov a o zmene niektorých zákonov v znení zákona č. 594/2004 Z.z.“. 
Poznámka pod čiarou k odkazu E) znie: § 5 ods. 2 písm. b) zákona č. 582/2004 Z.z., o miestnych daniach a miestnom poplatku za komunálne odpady a drobné stavebné odpady 
Poznámka pod čiarou k odkazu F) znie: „§ 659 až § 662 Občianskeho zákonníka.“. 
Poznámka pod čiarou k odkazu G) znie: „Napríklad zákon č. 326/2005 Z. z. o lesoch, zákon č. 220/2004 Z. z. o ochrane a využívaní poľnohospodárskej pôdy a o zmene zákona č. 245/2003 Z. z. o integrovanej prevencii a kontrole znečisťovania životného prostredia a o zmene a doplnení niektorých zákonov.“. 
Poznámka pod čiarou k odkazu H) znie: „§ 4 zákona č. 139/2002 Z.z. o rybárstve.“. 
Poznámka pod čiarou k odkazu I) znie: „Zákon č. 274/2009 Z.z. o poľovníctve a o zmene a doplnení niektorých zákonov.“. 

„§ 61c 
Zámena pozemkov v chránených územiach 

(1) Za účelom zabezpečovania ochrany prírody podľa tohto zákona, môže štát zastúpený správcom majetku štátu 
zamieňať pozemky vo svojom vlastníctve za pozemky iných vlastníkov v chránených územiach. Na postup pri zámene pozemkov sa vzťahujú osobitné predpisy J) a tento zákon. 

(2) Pozemky zamieňané podľa odseku 1 musia byť porovnateľné. Porovnateľnosť sa posudzuje najmä podľa druhu pozemku, jeho ceny stanovenej podľa osobitného predpisu K) a jeho možného využitia pri bežnom obhospodarovaní. 

(3) K zámene pozemku vo vlastníctve štátu, ktorý sa nachádza v chránenom území, sa vyžaduje súhlas ministerstva. 

(4) Po prijatí dohody o zámene pozemkov je správca pozemku vo vlastníctve štátu povinný do dvoch mesiacov uzavrieť s vlastníkom pozemku zámennú zmluvu L).“. 

Poznámka pod čiarou k odkazu J) znie: „§ 11 ods. 8 a 9 zákona č. 278/1993 Z.z. o správe majetku štátu v platnom znení, § 4 nariadenia vlády č. 238/2010 Z.z. ktorým sa ustanovujú podrobnosti o podmienkach prenajímania, predaja, zámeny a nadobúdania nehnuteľností Slovenským pozemkovým fondom.“ 
Poznámka pod čiarou k odkazu K) znie: „Vyhláška Ministerstva spravodlivosti Slovenskej republiky č. 492/2004 Z.z. o stanovení všeobecnej hodnoty majetku v znení neskorších predpisov.“. 
Poznámka pod čiarou k odkazu L) znie: „§ 611 Občianskeho zákonníka.“ 

„§ 61d 
Nadobúdanie pozemkov do vlastníctva štátu v chránených územiach 

(1) Za účelom zabezpečovania ochrany prírody a krajiny môže štát zastúpený štátnou ochranou prírody nadobúdať do svojho vlastníctva pozemky v chránených územiach kúpou alebo darom. Štátna ochrana prírody prednostne uzatvára kúpne zmluvy k pozemkom v chránených územiach s piatym stupňom ochrany, ak pozemok nie je možné nadobudnúť na základe zámennej zmluvy. 

(2) Kúpou môže štátna ochrana prírody nadobudnúť pozemok v chránenom území do vlastníctva štátu najviac za cenu podľa osobitného predpisu.K) 

(3) Zámer na kúpu pozemku v chránenom území, spôsob výberu a podmienky kúpy štátna ochrana prírody zverejní na svojej internetovej stránke a v regionálnej tlači s uvedením lehoty na zaslanie ponuky, ktorá nesmie byť kratšia ako 60 dní odo dňa zverejnenia zámeru. 

(4) Štátna ochrana prírody je povinná mať vypracované kritéria pre nadobúdanie pozemkov v chránených územiach do vlastníctva štátu kúpou, podľa ktorých je povinná postupovať. Tieto kritéria zverejňuje na svojej internetovej stránke. 

(5) Ak sa vlastník pozemku nachádzajúcom sa v chránenom území za hranicami zastavaného územia obce, ktorý nie je vo vlastníctve štátu, rozhodne pozemok previesť na inú osobu, je povinný prednostne písomne ponúknuť pozemok na kúpu štátu, zastúpeného štátnou ochranou prírody. Ponuka sa vykoná ohlásením všetkých podmienok. 

(6) Ak štátna ochrana prírody ponuku podľa odseku 5 prijme, je povinná do dvoch mesiacov odo dňa prijatia ponuky uzavrieť s vlastníkom pozemku kúpnu zmluvu, ak sa nedohodnú inak. Ak štátna ochrana prírody ponuku neprijme do dvoch mesiacov odo dňa jej doručenia, predkupné právo podľa odseku 5 zaniká. 

(7) Predkupné právo podľa odseku 5 má prednosť pred predkupným právom dohodnutým zmluvou; prijatím ponuky podľa odseku 6 a uzavretím zmluvy predkupné právo dohodnuté zmluvou zaniká.“. 

Odôvodnenie k navrhovanému § 61a: 
Domnievame sa, že navrhované ustanovenie o zmluvnej ochrane v návrhu novely je nedostatočné. Navrhujeme uvedené znenie, ktoré bolo súčasťou vypracovanej „Analýzy ekonomických nástrojov – nájmu, výkupu, výmeny pozemkov, dlhodobého prenájmu pozemkov, finančnej náhrady a zmluvnej ochrany v chránených územiach“ z decembra 2011 spracovanej pre MŽP SR na základe jeho zadania, ktorej autori sú zároveň podávatelia týchto pripomienok. 

Navrhujeme zaviesť nový inštitút tzv. zmluvnej starostlivosti, ktorý by mal zmluvne usmerňovať vlastníka (správcu, nájomcu) pozemku, aby na pozemkoch hospodáril v súlade s požiadavkami ochrany prírody krajiny. 

V prípade zmluvnej starostlivosti ostáva užívacie právo vlastníkovi, ktorý je však povinný zabezpečiť vykonanie opatrení a dodržať podmienky uvedené v zmluve medzi vlastníkom a Štátnou ochranou prírody. Tento nástroj je vhodné uplatňovať na tých pozemkoch, resp. nehnuteľnostiach, kde nedochádza k vylúčeniu hospodárenia, ale len k jeho zmene alebo obmedzeniu. Využitie zmluvnej starostlivosť má teda uplatnenie v územiach, kde sa uplatňuje režim aktívnej ochrany (chránené územia s mimo piateho stupňa ochrany, vtáčie územia, územia s biotopmi národného alebo európskeho významu alebo územia s výskytom chránených druhov). Zmluvná starostlivosť by mala byť prostriedkom na usmernenie obhospodarovania pozemku tak, aby bol dosiahnutý stanovený účel (zabezpečenie priaznivého stavu osobitne chránenej časti prírody a krajiny). 

Navrhujeme, aby sa zmluvná starostlivosť mohla uplatniť aj na nájomcu, resp. správcu pozemkov, lebo práve tieto subjekty často krát reálne pozemky užívajú na základe zmluvy s vlastníkom pozemku. Je logické, aby bola možnosť uzatvoriť zmluvnú starostlivosť so subjektom, ktorý pozemok reálne obhospodaruje. Správcom sa nemyslí správca štátneho pozemku, keďže sa nepočíta s uplatnením zmluvnej starostlivosti na pozemku vo vlastníctve štátu. 

Administrácia zmluvnej starostlivosti pre vlastníka (správcu, nájomcu) by mala byť výrazne zjednodušená, okrem pristúpenia na dohodnuté podmienky zmluvy o starostlivosti, dohodnutia dátumu ročného vyplácania odplaty a podpísania zmluvy, by mali vlastníkovi (správcovi, nájomcovi) odpadnúť ostatné administratívne úkony podľa zákona. 

Spôsob určenia odplaty by mal byť stanovený vykonávacím predpisom. Jej určenie tak bude vopred zrejmé, s výškou odplaty a spôsobom jej stanovenia v konkrétnych prípadoch bude vlastník (správca, nájomca) pozemku oboznámený Štátnou ochranou prírody. Návrh právnej úpravy zmluvnej starostlivosti zároveň predpokladá, že ak pôjde o vlastníka pozemku, ktorému bola priznaná dotácia na obhospodarovanie pozemku (napr. z Programu rozvoja vidieka, opatrenia: lesnícke-environmentálne a agroenvironmentálne platby) za účelom úhrady zvýšených nákladov na obhospodarovanie pozemku, odplata sa o túto dotáciu primerane zníži. 

Keďže predmetom zmluvy je obhospodarovanie pozemku (lesných pozemkov a poľnohospodárskej pôdy), ktoré je vo väčšine prípadov dlhodobo rovnaké, navrhujeme, aby minimálna platnosť zmluvy o starostlivosti bola 10 rokov, s možnosťou jej predĺženia o rovnakú dobu, ak sa podstatne nezmenia podmienky jej uplatňovania. Najmä pri lesných pozemkoch sa predpokladá upresnenie podmienok vykonávania činností, ako aj výšky odplaty vždy po uplynutí 10 rokov (pri vypracovávaní nových programov starostlivosti o lesy). Pre jej vznik je potrebná písomná forma, rovnako ako pre jej prípadné zmeny. 

Návrh právnej úpravy predpokladá, že štát pri uzatváraní zmluvných vzťahov bude zastupovať Štátna ochrana prírody. Štátna ochrana prírody by mala prísť za vlastníkom (správcom, nájomcom) pozemku s jasnou ponukou v návrhu na uzatvorenie zmluvy, ktorý by mal obsahovať konkrétne podmienky obhospodarovania pozemku v súlade s podmienkami ochrany daného územia vrátane jeho dokumentácie. Zároveň by mala prísť s ponukou odplaty, určenou podľa vykonávacieho predpisu. Štátna ochrana prírody zároveň bude mať povinnosť poskytovať vlastníkovi (správcovi, nájomcovi) pozemku nevyhnutnú súčinnosť, bez ktorej by boli niektoré podmienky zmluvnej starostlivosti ťažko splniteľné a nemožno po vlastníkovi (správcovi, nájomcovi) pozemku spravodlivo požadovať, aby tieto podmienky sám vedel (napr. určenie dátumu hniezdenia chránených druhov vtákov). 

Ďalej navrhujeme, aby výpoveď zo zmluvy o starostlivosti, bola možná z nasledovných, taxatívne uvedených dôvodov: 
- na pozemku zanikne predmet ochrany – jedná sa o objektívny a nezavinený dôvod; v prípade, ak bez prispenia vlastníka (správcu, nájomcu) pozemku zanikne dôvod, pre ktorý bola zmluvná ochrana uzatvorená (napr. na pozemku zanikne výskyt chráneného druhu rastliny) nie je dôvod, aby zmluvná starostlivosť pokračovala aj naďalej. 
- obhospodarovanie pozemku prestane mať vplyv na dosiahnutie účelu zmluvy o starostlivosti – aj v tomto prípade sa jedná o objektívny a nezavinený dôvod; napr. v prípade, ak je zmluvná ochrana uskutočňovaná za účelom zabezpečenia podmienok opakujúceho sa hniezdenia chráneného druhu vtáka a dôjde k nezavinenému zničeniu hniezda, obhospodarovanie pozemku za uvedeným účelom prestane mať zmysel (ak nedôjde k vybudovaniu nového hniezda). 
- dôjde k zmene režimu ochrany chráneného územia alebo k zrušeniu chráneného územia – v prípade, ak sa zmení režim ochrany chráneného územia z územia s aktívnou ochranou na územie s prísnou ochranou, stráca predmet zmluvy o starostlivosti zmysel, rovnako ako v prípade, ak dôjde k zrušeniu chráneného územia. 
- dôjde k porušeniu povinností vyplývajúcich zo zmluvy o starostlivosti a tohto zákona – jedná sa o subjektívny dôvod, ktorý môže využiť každá zo zmluvných strán v prípade, ak druhá strana poruší podmienky a povinnosti vyplývajúce zo zmluvy o starostlivosti, alebo zákona o ochrane prírody. V prípade, ak sa jedná o porušenie na strane vlastníka pozemku, zavádza sa inštitút zmluvnej pokuty – vlastník je povinný vrátiť pomernú časť vyplatenej odplaty. Výpoveď podľa tohto dôvodu je možné podať až po písomnom upozornení druhej zmluvnej strany na možnosť podania výpovede. Táto podmienka je stanovená z dôvodu, aby zmluvná strana, ktorej hrozí výpoveď, mala možnosť na túto hrozbu zareagovať (napr. napravením porušenia povinnosti vyplývajúcej zo zmluvy). Výpoveď zo zmluvy o starostlivosti je odôvodnená aj keď svoje povinnosti neplní štát – pravidelné vyplácanie odplaty. 
- sú dohodnuté v zmluve o starostlivosti - návrh právnej úpravy predpokladá aj možnosť dohodnúť sa na osobitných výpovedných dôvodoch. 

Výpovedná lehota je navrhnutá na jeden mesiac. 

Najmä na vznik zmluvy o starostlivosti (ale aj na záväzky z nej plynúce, či jej prípadný zánik) sa podporne použijú všeobecné ustanovenia občianskeho zákonníka. 

Výhody zmluvnej starostlivosti (okrem vyššie uvedeného) vyplývajú hlavne z toho, že sa jedná o zmluvný nástroj, ku ktorému obe zmluvné strany pristupujú dobrovoľne, bez mocenského nátlaku zo strany štátu za jasne daných podmienok. Vlastník (správca, nájomca) pozemku, okrem zníženej administratívy, má istotu každoročne vyplatenej odplaty. Štát má zabezpečenú dvojitú ochranu územia, jednak prostredníctvom zmluvy o starostlivosti a zároveň prostredníctvom iných ustanovení zákona, ktoré v prípade, ak dôjde k porušeniu zmluvy o starostlivosti ostávajú nedotknuté a ich dodržiavanie môže štát vymáhať prostredníctvom sankčných konaní. Štát zároveň šetrí aj na administratíve, keďže vlastník (správca, nájomca) pozemku by nemal zaťažovať štátne orgány ochrany prírody žiadosťami o výnimky a súhlasy podľa zákona a rovnako nebude žiadať o náhradu za obmedzenie bežného obhospodarovania, keďže návrh právnej úpravy predpokladá, že v prípade uzatvorenia zmluvy o starostlivosti nárok na náhradu nevzniká. 

Odôvodnenie k navrhovanému § 61b: 
Domnievame sa, že navrhované ustanovenie o nájme v návrhu novely je nedostatočné. Navrhujeme uvedené znenie, ktoré bolo súčasťou vypracovanej „Analýzy ekonomických nástrojov – nájmu, výkupu, výmeny pozemkov, dlhodobého prenájmu pozemkov, finančnej náhrady a zmluvnej ochrany v chránených územiach“ z decembra 2011, spracovanej pre MŽP SR na základe jeho zadania, ktorej autori sú zároveň podávatelia týchto pripomienok. 

Právna úprava zavádza možnosť pre Štátnu ochranu prírody prenajať si pozemky v chránených územiach, čím by na seba prebrala povinnosti a práva vlastníka pozemku spojené s užívaním pozemku tak, aby jeho užívanie bolo v súlade s požiadavkami ochrany prírody a krajiny. Vyriešili by sa tým aj rozpory vznikajúce v dôsledku obmedzenia obhospodarovania neštátnych vlastníkov na pozemkoch v chránených územiach. 

Zároveň navrhujeme, aby sa prenajímali prednostne pozemky v chránených územiach s piatym stupňom ochrany, kde je zákonom vylúčená akákoľvek hospodárska činnosť a teda vlastník pozemku nemôže reálne užívať pozemok. Štátna ochrana prírody by tak v prípade prenájmu pozemkov v územiach s prísnou ochranou mohla sama usmerňovať ich užívanie spôsobom, ktorý by bol v súlade cieľmi a účelom ochrany. 

Návrh právnej úpravy umožňuje aj prenájom pozemkov v iných chránených územiach, ako v územiach s prísnou ochranou. Táto možnosť je ponechaná pre prípad, ak by bol prenájom pozemku v konkrétnom prípade pre zmluvné strany výhodnejší, než iný spôsob dohody (napr. zmluvná starostlivosť). 

V prípade, ak by vlastník pozemku uzatvoril nájomnú zmluvu ako prenajímateľ pozemku v chránenom území s prísnou ochranou, preniesol by tým všetky starosti o pozemok na nájomcu, keďže navrhovaná právna úprava predpokladá, že práva a povinnosti spojené s užívaním pozemku prechádzajú na nájomcu. Vlastník pozemku by tak bol odbremenený od starostí o pozemok, ktorého užívanie je zo zákona výrazne obmedzené, avšak zároveň by ako vlastník pozemku neprestal mať na svoj pozemok dosah, keďže vlastnícke právo by mu ostalo zachované. Vlastník pozemku by mal zároveň zaručený každoročný príjem vo forme nájomného bez toho, aby o to musel komplikovane žiadať (ako je to v prípade uplatnenia nároku na náhradu za obmedzenie bežného obhospodarovania). 

Navrhuje sa, aby podmienkou vzniku nájomnej zmluvy bola dohoda o výške nájomného. Navrhovaná právna úprava stanovuje, že dohoda sa musí zakladať na reálnom trhovom nájomnom v danom mieste a čase, alebo na dohode o určení výšky nájomného podľa vykonávacieho predpisu, ktorý stanoví podrobnosti o spôsobe tohto určenia. Pôjde o vopred stanovené a jasné podmienky, na základe ktorých by mala vzniknúť dohoda o výške nájomného. Návrh právnej úpravy zároveň predpokladá, že ak pôjde o vlastníka pozemku, ktorému bola priznaná dotácia na príslušný pozemok za účelom úhrady zvýšených nákladov alebo znížených výnosov na obhospodarovanie pozemku (v súčasnosti napr. z Programu rozvoja vidieka, opatrenie „Platba v územiach európskeho významu na lesnom pozemku“) nájomné sa o túto dotáciu primerane zníži. Nájomné sa zníži aj v prípade, ak bude nájomca povinný platiť daň z pozemkov, čo sa stane vtedy, ak bude nájomná zmluva zapísaná v katastri nehnuteľností a pôjde o nájomný vzťah dlhší ako 5 rokov. 

V navrhovanej právnej úprave sa zároveň ukladá povinnosť zverejniť zámer na prenájom pozemku a podmienky prenájmu, za ktorých chce Štátna ochrana prírody nájomné zmluvy realizovať a to aspoň po dobu 60 dní. Táto podmienka sa navrhuje za účelom zabezpečenia vyššej transparentnosti pri narábaní s verejnými finančnými prostriedkami. 

Keďže predmetom zmluvy by mali byť prioritne najmä pozemky v územiach s prísnou ochranou, kde sa predpokladá jej dlhodobé uplatňovanie, navrhuje sa, aby sa nájomné zmluvy uzatvárali najmenej na dobu 30 rokov, s možnosťou ich predĺženia o rovnakú dobu, ak sa podstatne nezmenia podmienky ich uplatňovania. Pre ich vznik je potrebná písomná forma, rovnako ako pre ich prípadné zmeny. Z dôvodu jednoduchšej administrácie sa navrhuje, aby bol začiatok nájomnej zmluvy vždy viazaný na prvý deň v kalendárnom roku. V čase od podpisu zmluvy do začiatku nájmu by bol prenajímateľ povinný sa zdržať konania, ktoré by mohlo ohroziť účel nájmu. 

V prípade, ak by sa stalo, že prenajímateľ a nájomca sa dohodnú na bezodplatnom užívaní pozemku, je stanovená možnosť uzatvoriť zmluvu o výpožičke. 

Zároveň navrhujeme, aby sa v nájomnej zmluve bolo možné dohodnúť na tom, že na Štátnu ochranu prírody prechádza aj výkon rybárskeho práva, resp. že je oprávnená zastupovať vlastníka pozemku pri konaniach ohľadom poľovných revírov podľa zákona o poľovníctve. Vzhľadom na to, že prenájom sa bude týkať území, kde môže byť výkon poľovníctva a rybárstva výrazne obmedzený je dôležité, aby Štátna ochrana prírody mohla tieto činnosti v územiach s prísnou ochranou reálne ovplyvňovať. Preto je vhodné, aby uvedené mohlo byť predmetom dohody v nájomnej zmluve za primeraného zvýšenia nájomného. Obdobná úprava sa nachádza aj v zákone č. 504/2003 Z.z. o nájme poľnohospodárskych pozemkov, poľnohospodárskeho podniku a lesných pozemkov. 

Napriek tomu, že navrhovaná právna úprava stanovuje, že nájomca je oprávnený poberať prípadné úžitky z pozemku, nie je tým myslené obhospodarovanie pozemku za účelom zisku, pretože také užívanie pozemku by bolo v rozpore s účelom nájomnej zmluvy. Jedná sa o ošetrenie poberania prípadných príjmov na základe iných ustanovení zákona (vstupné, sprievodcovská činnosť). Nájomca bude znášať obvyklé náklady pri užívaní pozemku a zároveň je povinný zabezpečiť zápis nájomného práva do katastra nehnuteľností. Na druhej strane je prenajímateľ v nevyhnutných prípadoch povinný poskytnúť nájomcovi súčinnosť, ak sa účel nájmu nedá dosiahnuť inak. Porušenie tejto povinnosti prenajímateľom môže byť dôvodom na výpoveď zmluvy. 

Navrhujeme sa, aby výpoveď z nájomnej zmluvy bola možná z nasledovných, taxatívne uvedených dôvodov: 

- dôjde k zmene režimu ochrany chráneného územia alebo k zrušeniu chráneného územia – objektívny dôvod, ktorý má zásadný vplyv na užívanie pozemku jeho vlastníkom a jeho ochotu pozemok prenajať. 
- dôjde k porušeniu povinností vyplývajúcich z nájomnej zmluvy a tohto zákona – jedná sa o subjektívny dôvod, ktorý môže využiť každá zo zmluvných strán v prípade, ak druhá strana poruší podmienky a povinnosti vyplývajúce z nájomnej zmluvy alebo zákona o ochrane prírody. Výpoveď podľa tohto dôvodu je možné podať až po písomnom upozornení druhej zmluvnej strany na možnosť podania výpovede, táto podmienka je stanovená z dôvodu, aby zmluvná strana, ktorej hrozí výpoveď, mala možnosť na túto hrozbu zareagovať (napravením porušenia povinnosti vyplývajúcej zo zmluvy). 
- sú dohodnuté v nájomnej zmluve - návrh právnej úpravy predpokladá aj možnosť dohodnúť sa na osobitných výpovedných dôvodoch. 

Výpovedná lehota je navrhnutá na jeden rok. 

Vzhľadom k špecifickému účelu nájmu je navrhnutá modifikácia uplatňovania náhrady škody. V zmysle navrhnutej právnej úpravy nájomca nebude zodpovedať za prípadnú majetkovú škodu, ak k nej dôjde užívaním pozemku v súlade s účelom nájmu. Napríklad ak dôjde k poškodeniu lesných porastov v súvislosti s vetrovou kalamitou, ale zároveň sa bude jednať o prenajatý pozemok v území, kde je predmetom ochrany ochrana prirodzených procesov, tak nájomca nebude zodpovedať za znehodnotenie drevnej hmoty. 

Na nájomné zmluvy uzatvárané podľa návrhu právnej úpravy sa podporne použijú ustanovenia občianskeho zákonníka o nájomnej zmluve. Zároveň je vylúčené použitie obdobnej úpravy už spomenutého zákona o nájme poľnohospodárskych pozemkov, poľnohospodárskeho podniku a lesných pozemkov. 

Odôvodnenie k navrhovanému § 61c: 
Domnievame sa, že navrhované ustanovenie o zámene pozemkov v návrhu novely je nedostatočné. Navrhujeme uvedené znenie, ktoré bolo súčasťou vypracovanej „Analýzy ekonomických nástrojov – nájmu, výkupu, výmeny pozemkov, dlhodobého prenájmu pozemkov, finančnej náhrady a zmluvnej ochrany v chránených územiach“ z decembra 2011, spracovanej pre MŽP SR na základe jeho zadania, ktorej autori sú zároveň podávatelia týchto pripomienok. 

Navrhovaná právna úprava definuje možnosť zamieňať pozemky vo vlastníctve štátu za iné neštátne pozemky v chránených územiach. Z pohľadu dopadu na verejné financie ide o ekonomicky najvýhodnejší nástroj na odstránenie obmedzení neštátneho vlastníka pozemku vznikajúce v chránených územiach. Obdobne ako pri nadobúdaní pozemkov do vlastníctva štátu, aj v tomto prípade štát získa pozemok v chránenom území do svojej správy a pôvodný vlastník dostane pozemok porovnateľnej kvality s menšími, alebo žiadnymi obmedzeniami. Navrhovaná právna úprava definuje kritéria porovnateľnosti vymieňaných pozemkov a povinnosť uzatvoriť zámennú zmluvu podľa občianskeho zákonníka do dvoch mesiacov od prijatia dohody o zámene. 

Nevyhnutným predpokladom pre úspešné fungovanie tohto inštitútu je správa štátnych pozemkov v chránených územiach Štátnou ochranou prírody, ktorá by ako správca štátnych pozemkov v chránenom území zamieňala pozemky s „menšími“ obmedzeniami v jej správe za za pozemky neštátnych vlastníkov v chránených územiach s „väčšími“ obmedzeniami. Aby bolo možné vymieňať štátne pozemky mimo chránených území za pozemky neštátnych vlastníkov v chránených územiach je potrebná dohoda s inými správcami štátnych pozemkov (Slovenský pozemkový fond, Lesy SR š.p., LPM Ulič š.p. a Štátne lesy TANAP-u š.p.). 

Obdobne ako pri postupe podľa § 58 by bolo vhodné a potrebné, aby aj v tomto prípade boli vopred známe všeobecné kritéria výberu pozemkov určených na zámenu, ktoré by zverejňovala Štátna ochrana prírody (ako zástupca štátu) na svojich internetových stránkach. 

Na postup pri zámene pozemkov sa použijú ustanovenia zákona o správe majetku štátu a to najmä jeho § 11 ods. 8 a 9, ktoré znejú: 

„(8) Správca môže uzavrieť zámennú zmluvu, ktorou nadobudne do svojej správy majetok, ktorý mu bude slúžiť na plnenie úloh v rámci predmetu jeho činnosti alebo v súvislosti s ním. Nadobúdaný majetok musí byť vzhľadom na všetky okolnosti pre štát vhodnejší než vymieňaný majetok štátu. Zámennou zmluvou možno vymeniť i majetok štátu, ktorý nie je prebytočný; v tomto prípade sa rozhodnutie o prebytočnosti majetku štátu nevydáva. Zámennou zmluvou možno vymeniť i nehnuteľný majetok štátu, nadobudnutý prevodom správy aj pred uplynutím lehoty podľa § 8 ods. 1. Zámenná zmluva musí obsahovať účel zámeny. Správca nie je oprávnený uzatvoriť zámennú zmluvu, ktorou sa vymieňa nehnuteľný majetok štátu za hnuteľný majetok. 

(9) Stanovenie hodnoty vymieňaného nehnuteľného majetku sa musí vykonať podľa osobitného predpisu. Ak cena zamieňaných nehnuteľností nie je rovnaká, zmluva musí obsahovať aj dohodu o dobe splatnosti rozdielu v cene, ktorú je nadobúdateľ majetku štátu povinný zaplatiť správcovi do 60 dní odo dňa nadobudnutia platnosti zámennej zmluvy. Rozdiel v cene zamieňaných nehnuteľností je nadobúdateľ majetku štátu povinný zaplatiť pred podaním návrhu na vklad vlastníckeho práva do katastra nehnuteľností. Návrh na vklad vlastníckeho práva do katastra nehnuteľností je oprávnený podať len správca, a to až po zaplatení rozdielu v cene. Ak nadobúdateľ majetku štátu nezaplatí rozdiel v cene najneskôr v posledný deň dohodnutej doby splatnosti, je správca povinný odstúpiť od zmluvy. Na platnosť zámennej zmluvy, ktorou sa výmenou dáva nehnuteľný majetok štátu, sa vyžaduje súhlas ministerstva financií.“. 

Odôvodnenie k navrhovanému § 61d: 
Domnievame sa, že navrhované ustanovenie o výkupe pozemkov v návrhu novely je nedostatočné. Navrhujeme uvedené znenie, ktoré bolo súčasťou vypracovanej „Analýzy ekonomických nástrojov – nájmu, výkupu, výmeny pozemkov, dlhodobého prenájmu pozemkov, finančnej náhrady a zmluvnej ochrany v chránených územiach“ z decembra 2011, spracovanej pre MŽP SR na základe jeho zadania, ktorej autori sú zároveň podávatelia týchto pripomienok. 

Návrh upravuje možnosti a spôsob pri nadobúdaní pozemkov v chránených územiach do vlastníctva štátu. Jedná sa o najefektívnejší spôsob na vyriešenie problémov s obmedzeniami vlastníckych práv vznikajúcich v dôsledku zabezpečenia ochrany chráneného územia. Výkupom sa pozemok dostane do vlastníctva štátu, ktorý následne môže zabezpečovať ochranu chráneného územia bez toho, aby musel vyplácať platby (náhrady, nájmy, platby na zmluvnú starostlivosť a pod.). kompenzujúce obmedzenia. Zabraňuje sa tým dlhodobému opakovanému zaťažovaniu štátneho rozpočtu a do budúcnosti to v nemalej miere znižuje administratívu vznikajúcu pri priznávaní týchto platieb. Nadobúdanie pozemkov do vlastníctva štátu by malo byť najviac preferované v tých chránených územiach, kde sa uvažuje s výraznými a dlhodobými obmedzeniami, teda hlavne pri prísne chránených územiach. 

Navrhovaná právna úprava vymedzuje spôsob, akým môže štát nadobudnúť vlastnícke právo k pozemkom. Môže sa tak stať kúpnou, alebo darovacou zmluvou, za použitia právnej úpravy uvedenej v občianskom zákonníku. 

V záujme transparentnosti a stanovenia zákonných mantinelov pri uzatváraní kúpnych zmlúv navrhujeme, aby bola v zákone uvedená maximálna možná kúpna cena stanovená podľa vyhlášky č. 492/2004 Z.z. o stanovení všeobecnej hodnoty majetku. Ďalej sa navrhuje, aby bol zámer na kúpu pozemkov vopred zverejnený a to aspoň na dobu 60 dní, pričom tam musí byť uvedený spôsob výberu a podmienky kúpy. Spôsob výberu pozemku môže prebiehať napr. elektronickou aukciou, alebo verejnou obchodnou súťažou, alebo iným vhodným spôsobom, podmienkami kúpy môže byť napr. druh pozemku, jeho umiestnenie a pod. 

Zároveň navrhujeme, aby boli vopred známe všeobecné kritéria výberu pozemkov na výkup, čo umožní porovnať a zoradiť rôzne ponuky v prípade obmedzených finančných prostriedkov určených na tento účel. Z dôvodov zabezpečenia transparentnosti sa zavádza aj povinnosť pre Štátnu ochranu prírody na zverejnenia týchto kritérií na svojich internetových stránkach. 

Na nakladanie s verejnými financiami sa vzťahuje zákon o rozpočtových pravidlách verejnej správy, ktorý sa uplatní aj na nakladanie s verejnými financiami v prípadoch nadobúdania pozemkov do vlastníctva štátu. 

Do návrhu ustanovenia navrhujeme včleniť aj súvisiacu právnu úpravu predkupného práva. 

Pripomienka je zásadná. 

Pripomienku uplatňujú: 

Mgr. Imrich Vozár, Třebíčska 19, Humenné, 
bývalý právnik odboru ochrany prírody MŽP SR, 

Ing. Pavel Mathé, Magurská 43, Banská Bystrica 
bývalý dlhoročný pracovník v oblasti ochrany prírody 

Ing. Marián Jasík, Sásovská cesta 86, Banská Bystrica 
bývalý dlhoročný pracovník v oblasti ochrany prírody 
 	O 	ČA 	nová úprava náhrady za obmedzenie bežného obhospodarovania všeobecne vrátane novej úpravy jednotlivých inštitútov náhrad- § 61 a § 61e na základe výsledkov rozporových konaní s rôznymi subjektami 	
Verejnosť 	Pripomienka č. 14 K čl. I bod 82. 
Požadujeme, aby sa obvodné úrady životného prostredia mali kompetencie podľa ustanovení § 47 a § 48 (ochrana drevín) aj v územiach s druhým stupňom ochrany a za týmto účelom preformulovať navrhované ustanovenie § 68 písm. h). 

Odôvodnenie. 
Sme presvedčení, že súčasný stav, keď obce, ako orgány ochrany prírody, rozhodujú o vydávaní súhlasov na výrub drevín, nie je vyhovujúci. Obce často vydávajú súhlasy na výrub drevín bez ohľadu na prírodovednú, krajinársku, alebo inú funkciu dreviny, čo vôbec neprispieva k účelu zákona o ochrane prírody. Sme preto presvedčení, že aspoň v územiach s druhým stupňom ochrany (napr. chránené krajinné oblasti, ochranné pásma národných parkov) by o týchto súhlasoch mal rozhodovať kompetentnejší orgán, ktorým je bezpochyby obvodný úrad životného prostredia. 

Pripomienka je zásadná. 

Pripomienku uplatňujú: 

Mgr. Imrich Vozár, Třebíčska 19, Humenné, 
bývalý právnik odboru ochrany prírody MŽP SR, 

Ing. Pavel Mathé, Magurská 43, Banská Bystrica 
bývalý dlhoročný pracovník v oblasti ochrany prírody 

Ing. Marián Jasík, Sásovská cesta 86, Banská Bystrica, 
bývalý dlhoročný pracovník v oblasti ochrany prírody 
 	O 	N 	Cieľom úpravy § 68 písm. h) bolo len spresnenie vymedzenia kompetencií medzi obcou a obvodným úradom životného prostredia po rozporovom konaní so Združením miest a obcí Slovenska a na základe poznatkov z praxe.  	
Verejnosť 	Pripomienka č. 15 K čl. I bod 115. 
Žiadame vypustenie uvedeného novelizačného bodu. 

Odôvodnenie. 
Vôbec nie je zrejmé, prečo je uvedený novelizačný bod potrebný (viď. Odôvodnenie novelizačného bodu, ktoré znie: „Ustanovuje sa právna fikcia súhlasného vyjadrenia pri schvaľovaní programu starostlivosti o lesy v prípade, ak orgán ochrany prírody nevydal vyjadrenie v zákonom stanovenej lehote.”). Nie je vôbec zrejmé, prečo sa v prípade schvaľovania programu starostlivosti o lesy musí zavádzať právna fikcia súhlasného vyjadrenia a prečo to navrhuje samotné MŽP SR. 

Okrem toho, vyjadrením orgánu ochrany prírody sa nevydáva súhlas, alebo nesúhlas s navrhovaným programom starostlivosti o lesy, ale orgán ochrany prírody ním najmä upozorňuje na podmienky ochrany vyplývajúce zo zákona o ochrane prírody, ktoré platia v danom území a ktoré musia byť v programe starostlivosti o lesy zohľadnené bez ohľadu na to, či sa orgán ochrany prírody vyjadrí, alebo nie. Ide o zjavné nepochopenie inštitútu vyjadrenia podľa § 9 zákona o ochrane prírody zo strany navrhovateľa, čo je nepochopiteľné, keďže navrhovateľom je MŽP SR. Okrem toho sme presvedčení, že MŽP SR by práve naopak malo navrhovať posilnenie pozície orgánu ochrany prírody v procese schvaľovania programu starostlivosti o lesy, aby sa v žiadnom prípade nemohlo stať, aby jeho pripomienky ostali neakceptované, ako sa to často deje v súčasnosti. 

Pripomienka je zásadná. 

Pripomienku uplatňujú: 

Mgr. Imrich Vozár, Třebíčska 19, Humenné, 
bývalý právnik odboru ochrany prírody MŽP SR, 

Ing. Pavel Mathé, Magurská 43, Banská Bystrica 
bývalý dlhoročný pracovník v oblasti ochrany prírody 

Ing. Marián Jasík, Sásovská cesta 86, Banská Bystrica 
bývalý dlhoročný pracovník v oblasti ochrany prírody 
 	O 	N 	zohľadnená požiadavka Ministerstva pôdohospodárstva a rozvoja vidieka SR týkajúca sa potreby zabezpečenia stanoviska orgánu ochrany prírody v primeranej lehote vzhľadom na nadväznosť jednotivých štádií procesu prípravy a schvalovania programov starostlivosti o lesy 	
Verejnosť 	Pripomienka č. 16 K čl. I bod 117. 
V navrhovanom § 104b navrhujeme doplniť nasledovné odseky 4 až 6. 

V ustanovení § 104b odsek 4 znie: „Ak dôjde k uzatvoreniu zmluvy o starostlivosti podľa § 61a, nájomnej zmluvy podľa § 61b alebo kúpnej zmluvy podľa § 61d s vlastníkom pozemku, ktorému bol priznaný nárok na náhradu podľa § 61 alebo podľa predchádzajúcej právnej úpravy, zohľadní sa výška vyplatenej náhrady v odplate určenej v zmluve o starostlivosti, vo výške nájomného alebo v kúpnej cene jej primeraným znížením.“. 

V ustanovení § 104b odsek 5 znie: „Nárok na náhradu za obmedzenie bežného obhospodarovania možno v prípade programov starostlivosti o lesy platných ku dňu účinnosti tohto zákona uplatniť do jedného roka odo dňa účinnosti tohto zákona, ak sú ku dňu účinnosti tohto zákona v týchto programoch starostlivosti o lesy zaevidované obmedzujúce požiadavky orgánov ochrany prírody.“. 

V ustanovení § 104b odsek 6 znie: „Obvodné úrady životného prostredia sú povinné v lehote do 6 mesiacov od účinnosti tohto zákona zaviesť evidenciu podľa § 61 odsek 12 pre všetky rozhodnutia o priznaní náhrady za obmedzenie bežného obhospodarovania vydaných podľa doterajších právnych predpisov.“. 

Odôvodnenie: 
Navrhované nové odseky prechodného ustanovenia § 104b súvisia s navrhovanými zmenami, týkajúcimi sa náhrady za obmedzenie bežného obhospodarovania a súvisiacich zmluvných inštitútov. Návrh novely neobsahuje obdobné prechodné ustanovenia. 

Navrhovaný odsek 4 rieši situáciu, ak náhrada za obmedzenie bežného obhospodarovania už bola vyplatená (či už podľa súčasnej právnej úpravy alebo podľa navrhovanej právnej úpravy) a následne dôjde k uzatvoreniu zmluvného vzťahu, je potrebné tento súbeh vyplácaných a vyplatených prostriedkov z verejných zdrojov odstrániť. Je nemysliteľné, aby bolo možné uplatniť zo strany vlastníka pozemku nárok na náhradu za obmedzenie bežného obhospodarovania a následne pristúpiť k uzatvoreniu zmluvného vzťahu, bez „vyrovnania“ s už vyplatenou náhradou. V opačnom prípade by dochádzalo k špekuláciám, ktoré by mohli viesť k plytvaniu verejných zdrojov. Ak dôjde k vyplateniu náhrady a následne dôjde k uzatvoreniu nájomnej zmluvy, kúpnej zmluvy, resp. zmluvy o starostlivosti, vyplatená náhrada sa od dohodnutého nájomného, kúpnej ceny alebo odplaty vyplývajúcej zo zmluvy o starostlivosti primerane odpočíta. 

Navrhované prechodné ustanovenie odseku 5 rieši situáciu, ktorá môže nastať v súvislosti s navrhovanou zmenou lehoty na uplatnenie nároku na náhradu za obmedzenie bežného obhospodarovania na lesných pozemkoch. Zmenou lehoty sa môže stať, že niektorí vlastníci lesných pozemkov nebudú môcť uplatniť nárok na náhradu za obmedzenie bežného obhospodarovania, pretože v čase platnosti návrhu zákona bude lehota na uplatnenie nároku už uplynutá (ich program starostlivosti o lesy bude schválený tri a viac rokov pred účinnosťou zákona). Podľa navrhovaného ustanovenia si takíto vlastníci budú môcť uplatniť nárok na náhradu v lehote jedného roka od účinnosti zákona. 

Navrhovaný odsek 6 ustanovenia zavádza povinnosť pre úrady životného prostredia zaviesť evidenciu o priznaných náhradách za obmedzenie obhospodarovania aj podľa predchádzajúceho právneho predpisu. Dôvodom je získanie prehľadu o všetkých vydaných rozhodnutiach o priznaní náhrady. 

Pripomienka je zásadná. 

Pripomienku uplatňujú: 

Mgr. Imrich Vozár, Třebíčska 19, Humenné, 
bývalý právnik odboru ochrany prírody MŽP SR, 

Ing. Pavel Mathé, Magurská 43, Banská Bystrica 
bývalý dlhoročný pracovník v oblasti ochrany prírody 

Ing. Marián Jasík, Sásovská cesta 86, Banská Bystrica 
bývalý dlhoročný pracovník v oblasti ochrany prírody 
 	O 	N 	vzhľadom na novú úprava náhrady za obmedzenie bežného obhospodarovania všeobecne vrátane novej úpravy jednotných inštitútov náhrad- § 61 a § 61e po rozporových konaniach a zohľadnení pripomienok rôznych subjektov - nie je potrebná úprava prechodných ustanovení  	
Verejnosť 	Pripomienka PRALES, o.z. číslo 10 k § 1 ods. 1  
Navrhované znenie : 

(1) Tento zákon upravuje pôsobnosť orgánov štátnej správy a obcí, ako aj práva a povinnosti právnických osôb a fyzických osôb pri ochrane prírody a krajiny s cieľom dlhodobo zabezpečiť zachovanie prírodnej rovnováhy a ochranu rozmanitosti podmienok a foriem života a prírodných hodnôt a krás a utvárať podmienky na trvalo udržateľné využívanie prírodných zdrojov a na poskytovanie ekosystémových služieb berúc do úvahy hospodárske, sociálne a kultúrne potreby, ako aj regionálne a miestne pomery. 

Návrh: Ustanovenie žiadame vypustiť. 
Odôvodnenie: 
1) Súčasné znenie dostatočne charakterizuje predmet zákona. Navrhované úpravy navyše prispievajú k znejasneniu chápania reálneho cieľa zákona. Napríklad ustanovenie “s cieľom dlhodobo zabezpečiť zachovanie prírodnej rovnováhy” je veľmi diskutabilné, lebo v prírode možno rovnováhu chápať iba v zmysle dynamickej rovnováhy a vznik “prechodných nerovnováh” je bežný jav. Navyše termín “prírodná rovnováha” nie je v zákone nijako definovaný. Tiež ustanovenie “berúc do úvahy hospodárske, sociálne a kultúrne potreby, ako aj regionálne a miestne pomery” môže byť zneužívané na účelové vykladanie jednotlivých ustanovení zákona. 

Pripomienka je zásadná. 	O 	N 	Nová úprava upresňuje sa vymedzenie predmetu zákona vzhľadom na komplex cieľov ochrany prírody a krajiny.  	
Verejnosť 	Pripomienka PRALES,o.z. č.11 k §2 ods. 1 
Navrhované znenie : 
(1) Ochranou prírody a krajiny sa podľa tohto zákona rozumie starostlivosť štátu, právnických osôb a fyzických osôb o voľne rastúce rastliny, voľne žijúce živočíchy a ich spoločenstvá, nerasty, skameneliny, geologické a geomorfologické útvary, prírodné biotopy a ekosystémy,10) ako aj starostlivosť o vzhľad a prístupnosť krajiny. Ochrana prírody a krajiny sa realizuje najmä obmedzovaním a usmerňovaním zásahov do prírody a krajiny, podporou a spoluprácou s vlastníkmi (nájomcami, správcami) pozemkov, ako aj spoluprácou s orgánmi verejnej správy.“ 

Návrh: Ustanovenie žiadame nahradiť týmto znením: 
1) Ochranou prírody a krajiny podľa tohto zákona sa rozumie súbor opatrení zameraných na zachovanie alebo obnovu prirodzených biotopov a populácií voľne rastúcich rastlín a živočíchov, ekologickej stability, prirodzeného druhového zloženia ekosystémov, charakteristického vzhľadu krajiny, zachovanie geologických a geomorfologických útvarov a nakladanie s nerastami a skamenelininami. 

Odôvodnenie: 
2) Návrh novelizovaného znenia môže spôsobiť nejasnosti pri výklade zákona, keď definuje, že ochranou prírody a krajiny sa rozumie “starostlivosť”, pritom v skutočnosti môžu mať opatrenia vykonávané v rámci ochrany prírody a krajiny rôzny charakter (aktívna starostlivosť, obmedzenie niektorých zásahov ale aj úplny zákaz akýchkoľvek zásahov). Preto navrhujeme, aby bolo v zákone jasne definované, že pod ochranou prírody a krajiny sa rozumie “súbor opatrení zameraných na …”. Táto definícia ochrany vychádza aj zo znenia Smernice Rady 92/43/EHS. 

Pripomienka je zásadná. 	O 	N 	skutočnosť že starostlivosť sa realizuje aj cez obmedzovanie a a usmerňovanie zásahov do prírody a krajiny je vyjadrená v druhej vete 	
Verejnosť 	Pripomienka PRALES, o.z. č.12 k §61, ods 5,6,7,8 
Návrh zmien: 
Odseky 5 - 8 §61, žiadame z tohto paragrafu vypustiť a vytvoriť pre ne samostatný paragraf, ktorý bude zameraný na zámeny pozemkov. 

Zároveň žiadame upraviť znenie §61, ods.5 nasledovne: 
(5) Ak je možná zámena pozemku, ktorého spôsob využitia je alebo má byť zmenený za iné vhodné pozemky vo vlastníctve štátu a vlastník s tým súhlasí. Zamieňané pozemky musia byť porovnateľné. Porovnateľnosť sa posudzuje najmä podľa druhu a veľkosti pozemku a hodnoty pozemku podľa osobitného predpisu.93c) 

Odôvodnenie: 
Zámeny pozemkov predstavujú samostatný nástroj na riešenie vzniknutých obmedzení na neštátnych pozemkoch pri obhospodarovaní, tak by mala byť zachovaná logika členenia textu a mal by mu byť venovaný samostatný paragraf, ako je to pri nájmoch pozemkov, zmluvnej starostlivosti alebo nadobúdaní pozmekov do vlastníctva štátu v chránených územiach. Zároveň by mala byť zachovaná možnosť rovnocenného uplatňovania týchto nástrojov založená na vzájomnej dohode oboch zmluvných strán. Zvlášť sa obávame možnosti korupcie a zneužívania zámen pozemkov. Vypustenie prednosti zámen pozemkov umožní v prípade požiadavky vlastníka na nevýhodnú zámenu pre štát nepristúpiť na riešenie zámeny a ponúknuť vlastníkovi iný spôsob na riešenie vzniknutých obmedzení. 

Pripomienka je zásadná. 	O 	ČA 	nová úprava zámennej zmluvy v § 61a a úprava v § 61, pokiaĺ ide o zostavovanie zoznamu pozemkov vhodných na zámenu a jeho aktualizáciu 	
Verejnosť 	Pripomienka PRALES, o.z. č.13 k §61, ods.10, 11 
Návrh zmien: 
V § 61 žiadame vypustiť odsek 11 a do odseku 10 žiadame doplniť nové písmeno d) v tomto znení: 
d) nájomca pozemku, ak oprávnené osoby podľa písmena a), b) a c) pozemok sami neobhospodarujú a udelili nájomcovi súhlas na uplatnenie nároku na náhradu. 

Odôvodnenie: 
Návrh upravuje logiku členenia textu návrhu novely, kde všetky oprávnené osoby budú uvedené v rámci jedného odseku, pričom nájomný vzťah môže byť uzatvorený s hociktorou osobou podľa písm. a),b),c). Zároveň rieši to, že vlastníctky vzťah by mal mať prednosť a nájomca by si mal právo uplatňovať nárok na náhradu len v prípadoch, ak má na to súhlas vlastníka (napr. mestské a obecné lesy). 

Pripomienka je zásadná. 
 	O 	ČA 	pripomienka akceptovaná pokiaĺ ide o úpravu logiky členenia textu - nové znenie § 61e 	
Verejnosť 	Pripomienka PRALES, o.z. č.14 k §61a, ods.2 
Návrh zmien: 
V navrhovanom § 61a ods. 2 žiadame vypustiť slová „na podnet orgánu ochrany prírody“. 

Odôvodnenie: javascript:__doPostBack('ctl00$PlaceHolderMain$ctl00$ctl02$ctl01$ctl04$ctl04','') 
Nie je racionálny dôvod, aby orgán ochrany prírody musel dávať podnet na uzatvorenie nájomnej zmluvy, táto podmienka sa javí ako zbytočný administratívny stupeň, ktorý môže brzdiť uzatváranie nájomných zmlúv. 

Pripomienka je zásadná. 
 	O 	A 	nová úprava 	
Verejnosť 	Pripomienka PRALES, o.z. č.15 k §61b, ods.2 
Návrh zmien: 
V navrhovanom § 61b ods. 2 žiadame vypustiť slová „na podnet orgánu ochrany prírody“. 

Odôvodnenie: 
Nie je racionálny dôvod, aby orgán ochrany prírody musel dávať podnet na uzatvorenie nájomnej zmluvy, táto podmienka sa javí ako zbytočný administratívny stupeň, ktorý môže brzdiť uzatváranie zmlúv o starostlivosti. 

Pripomienka je zásadná. 
 	O 	A 	nová úprava zmluvnej starostlivosti  	
Verejnosť 	§ 47 
Pripomienka č. 1) k Čl. I, bod 43. 
V § 47 odsek 4 znie: Súhlas na výrub dreviny sa nevyžaduje: 
a) na stromy s obvodom kmeňa do 80 cm, meraným vo výške 130 cm nad zemou, a súvislé krovité porasty s výmerou do 20 m2 
Nové znenie: 
b) na stromy s obvodom kmeňa do 40 cm, meraným vo výške 130 cm nad zemou, a súvislé krovité porasty s výmerou do 20 m2 
Odôvodnenie: 
Nie je žiaden dôvod túto prax meniť. Cieľom tejto hlavy zákona má byť predsa ochrana drevín a nie zjednodušovanie procesu ich výrubu. 

Pripomienka č. 2) k Čl. I, bod 43. 
Doplniť nové písmeno, ktoré znie: 
ch) ak sa výrub vykonáva ako súčasť odbornej starostlivosti na základe vypracovaného Dokumentu starostlivosti o dreviny v súlade s par.54 ods.16 

Odôvodnenie: 

Ťažiskovo je starostlivosť o dreviny ako súčasť starostlivosti o zeleň v kompetencii samospráv a priamo vyplýva zo zákona č. 369/1990 Zb. o obecnom zriadení, podľa ktorého sa má majetok obce zveľaďovať a zhodnocovať a vo svojej celkovej hodnote zásadne nezmenšený zachovať. Jeho správa a údržba je povinnosťou obce a je financovaná z rozpočtu obce. Obce teda majú mať možnosť riadne sa starať o svoj majetok, na základe spracovaného Dokumentu starostlivosti o dreviny. 

Pripomienka č. 3) k Čl. I, bod 46. 
§ 47 odsek 7 v súčasnosti znie: 
„(7) Ten, kto chce z dôvodu uvedeného v odseku 4 písm. d) vyrúbať drevinu, je povinný túto skutočnosť písomne oznámiť orgánu ochrany prírody. Orgán ochrany prírody je povinný do 30 dní od doručenia oznámenia 
a) vydať písomné stanovisko, že oznámeným výrubom drevín nie sú dotknuté záujmy ochrany prírody a výrub sa môže uskutočniť, alebo 
Nové znenie: 
V § 47 odsek 7 znie: 
„(7) Ten, kto chce z dôvodu uvedeného v odseku 4 písm. d) vyrúbať drevinu, je povinný túto skutočnosť písomne oznámiť orgánu ochrany prírody. Orgán ochrany prírody je povinný do 30 dní od doručenia oznámenia 
a) vydať rozhodnutie, že oznámeným výrubom drevín nie sú dotknuté záujmy ochrany prírody a výrub sa môže uskutočniť, alebo 

Odôvodnenie: 
Pri výruboch podľa osobitných predpisov nie je „písomné stanovisko“ právne záväzné, preto je potrebné vydávať ich formou rozhodnutia. 

Pripomienka č. 4) všeobecna k súč. §.47 ods.10 
Pre ods.10 doplniť novy paragraf ktory by znel: 

„Ošetrovanie a udržiavanie drevín vykonáva fyzická osoba alebo právnická osoba zapísaná ministerstvom v osobitnom zozname (ďalej len „odborne spôsobilá osoba“), ktorý každoročne uverejňuje vo svojom vestníku“. 

Odôvodnenie: 
Neodborné ošetrovanie drevín vedie v praxi často k ich poškodeniu, ba až zničeniu. Ošetrovanie drevín sme sa snažili preto presadiť ako viazanú živnosť, keď sa novelizoval Živnostenský zákon. V roku 2007 sme komunikovali s pracovníkmi MŽP SR ohľadom novely živnostenského zákona. Dostali sme odpoveď, že doplneniu živnostenského zákona o novu živnosť musí predchádzať úprava odbornej spôsobilosti v súčasne platnom zákone č. 543/2002 Z.z., ktorá tu zatiaľ chýba. Prostredníctvom e-mailovej komunikácie s Mgr. Gabrielou Švedlárovou, v tom čase hlavnou štátnou radkyňou, odbor legislatívy, sme dostali prísľub v roku 2007, že predmetná zmena sa najprv zapracuje do zákona o ochrane prírody a krajiny, ktorý sa bude čoskoro novelizovať a následné sa urobí doplnenie do živnostenského zákona. Aj z tohto dôvodu žiadame o určenie podrobnosti o odbornej spôsobilosti pre ošetrovanie a udržiavanie drevín v pripravovanej novele zákona. 

 	O 	N 	nová úprava zohľadňujúca pripomienky viacerých subjektov 	
Verejnosť 	Pripomienka Inštitútu ochrany prírody, č. 1 
Pripomienka č. 1 

K materiálu ako celku. 
Žiadame stiahnutie materiálu ako celku z ďalšieho legislatívneho procesu. 

Odôvodnenie: 
Novela zákona vôbec nerieši základné oblasti, ktoré sú potrebné a nevyhnutné pre kvalitné a efektívne fungovanie ochrany prírody. Svojou rozsiahlosťou a záberom zároveň vnáša do existujúceho systému ešte väčšiu mieru neprehľadnosti, než tomu tak je doteraz. Podľa nášho názoru by novela zákona mala riešiť a systematicky upraviť : 

- presun správy pozemkov štátu v chránených územiach zo súčasných správcov na organizácie, ktorých hlavným poslaním je ochrana prírody alebo zlúčenie správy lesného hospodárstva a ochrany prírody pod jeden ústredný orgán, 
- zefektívnenie výkonu štátnej správy v oblasti ochrany prírody jej presunom zo súčasných orgánov štátnej správy ochrany prírody na organizácie ochrany prírody (správy národných parkov a chránených krajinných oblastí) čo by prinieslo podstatné zníženia nákladov na štátnu správu, podstatné zrýchlenie správnych konaní, zvýšenie zodpovednosti za správu územia, 
- ekonomické princípy financovania ochrany prírody s cieľom zabezpečiť dostatok zdrojom na naplnenie verejného záujmu a cieľov v oblasti ochrany prírody, 
- reformu správy chránených území s cieľom jej zefektívnenia a prechodu z centrálneho riadenia na systém správ chránených území ako samostatných právnych subjektov, 
- zjednodušenie systému chránených území, vrátane podmienok ich ochrany a jeho spriehľadnenie v porovnaní s dnešným stavom a prehodnotenie sústavy chránených území. 

Bez systémového riešenia uvedených bodov bude podľa nášho názoru akákoľvek novela súčasného zákona o ochrane prírody a krajiny len ďalším zakrývaním neochoty riešiť podstatu problematiky. 

Pripomienku považujeme za zásadnú. 	O 	N 	Obsah novely vychádza z plnenia Plánu legislatívnych úloh vlády Slovenskej republiky na rok 2013 aj plnenie uznesenia vlády Slovenskej republiky č. 793 z 11. novembra 2009 a Programového vyhlásenia vlády Slovenskej republiky na roky 2012-2016, podľa ktorého vláda pripraví nové pravidlá ochrany prírody a súbor nástrojov na riešenie náhrad za obmedzenia, ktoré vznikajú vlastníkom pozemkov v chránených územiach a súčasne obsahuje úpravy odstraňujúce niektoré nedostatky z hľadiska uplatňovania smernice Rady 92/43/EHS z 21. mája 1992 o ochrane prirodzených biotopov a voľne žijúcich živočíchov a rastlín v platnom znení a smernice Európskeho parlamentu a Rady 2009/147/ES z 30. novembra 2009 o ochrane voľne žijúceho vtáctva, ako aj nedostatky, ktoré vyplynuli z aplikačnej praxe doterajšieho zákona.  	
Verejnosť 	Pripomienka Inštitútu ochrany prírody, č. 2 
Pripomienka č. 2 

K odôvodneniu predloženého materiálu 
Žiadame prepracovanie odôvodnenia materiálu. 

Odôvodnenie: 
Materiál je úplne nedostatočne odôvodnený. Niektoré navrhované novelizačné body sú odôvodnené jednou vetou, kde je inými slovami zopakované to isté, čo je uvedené v navrhovanom ustanovení, ktoré sa odôvodňuje. V niektorých prípadoch tak vôbec nie je zrejmé, čo viedlo predkladateľa k tomu, aby niektoré novelizačné body navrhol. Napr. novelizačné body 22 až 28, ktoré presúvajú kompetencie na vyhlasovanie chránených území z Ministerstva životného prostredia SR a z Obvodných úradov životného prostredia na Vládu SR, je odôvodnené takto: „Doterajšia kompetencia Ministerstva životného prostredia Slovenskej republiky a obvodných úradov životného prostredia na vyhlasovanie chránených krajinných oblastí, prírodných rezervácií a chránených areálov sa presúva na vládu Slovenskej republiky.”. Z tohto odôvodnenia nie je vôbec zrejmé prečo sa táto kompetencia presúva na Vládu SR, aké sú na to dôvody a prečo by práve Vláda SR mala byť tým orgánom, ktorý vyhlasuje všetky (s jednou výnimkou) chránené územia. Takéto odôvodnenie je v rozpore s čl. 17 legislatívnych pravidiel vlády, kde sa napr. v jeho ustanovení ods. 4 uvádza, že „Osobitná časť dôvodovej správy sa člení podľa jednotlivých paragrafov navrhovaného zákona a v prípade novely zákona podľa jednotlivých článkov a jednotlivých bodov novely. Osobitná časť dôvodovej správy obsahuje odôvodnenie jednotlivých navrhovaných ustanovení zákona. Do odôvodnenia jednotlivých navrhovaných ustanovení sa nepreberá text týchto ustanovení, ani text a argumentácia už obsiahnutá vo všeobecnej časti dôvodovej správy.“. 

Za nedostatočne odôvodnené považujeme novelizačné body 1, 3 až 7, 9 až 11, 18, 19, 21 až 31, 37, 43 až 45, 47 až 49, 58 až 60, 76, 82 a 115. Požadujeme doplnenia odôvodnenia týchto bodov, tak aby ich odôvodnenie bolo v súlade s citovaným ustanovením legislatívnych pravidiel vlády. 

Pripomienku považujeme za zásadnú. 	O 	A 	Odôvodnenie bude spresnené aj v nadväznosti zmeny vyplývajúce z vyhodnotenia pripomienok.  	
Verejnosť 	Pripomienka Inštitútu ochrany prírody, č. 3 
Pripomienka č. 3 

K neexistencii vykonávacích predpisov 
Požadujeme, aby spolu s materiálom boli predlžené aj návrhy predpokladaných vykonávacích predpisy. 

Odôvodnenie. 
Keďže materiál predpokladá vydanie niekoľkých vykonávacích predpisov, bez ktorých množstvo jeho ustanovení nebude vykonateľných a aplikovateľných a teda ich účinnosť by mala byť stanovená na rovnaký deň, ako účinnosť navrhnutá pre návrh zákona. Je tak nevyhnutné, aby tieto vykonávacie predpisy boli vypracované a vystavené na pripomienkové konanie ešte predtým než bude materiál postúpený na schválenie Vládou SR. Bez vykonávacích predpisov nie je možné materiál komplexne posúdiť ako ani jeho dopad na reálny stav ochrany prírody. Vypracovanie vykonávanie predpisov súčasne s materiálom a ich súčasné predloženie v prípade, ak majú nadobudnúť účinnosť v rovnaký deň predpokladá aj ako to predpokladá čl. 18 ods. 2 písm. g) a čl. 22 ods. 4 legislatívnych pravidiel vlády. 

Pripomienku považujeme za zásadnú. 	O 	ČA 	Vykonávacie predpisy sa budú pripravovať priebežne v legislatívnom procese zákona.  	
Verejnosť 	Pripomienka Inštitútu ochrany prírody, č. 4 
Pripomienka č. 4 

Novelizačný bod 11 - k § 6 ods. 7 
Navrhované znenie : 
(7) Ak uloženie opatrení v dotknutom biotope nie je možné alebo účelné, orgán ochrany prírody v súhlase na poškodenie alebo zničenie biotopu európskeho významu alebo biotopu národného významu uloží vykonanie kompenzačných opatrení v inom vhodnom biotope podľa projektu vypracovaného organizáciou ochrany prírody. 

Návrh: 
1) Na konci vety za slová „ochrany prírody“ vložiť slová „alebo osobami oprávnenými na vypracovanie dokumentácie ochrany prírody.“ 
2) V zákone žiadame ustanoviť od čoho sa bude odvíjať rozsah kompenzačných opatrení. Navrhujeme, aby sa ich rozsah určoval ako presne určený podiel zo spoločenskej hodnoty zničených alebo poškodených biotopov. Odporúčame stanoviť výšku kompenzačných opatrení v rozsahu 5 -10 % zo spoločenskej hodnoty zničených alebo poškodených biotopov. K ustanoveniu pripojiť zmocnenie na podrobnejšiu úpravu vo vyhláške. 
Odôvodnenie: 
1) Nepovažujeme za vhodné, aby „projekt kompenzačných opatrení“ mohla vypracovávať výlučne organizácia ochrany prírody a to vzhľadom na možný konflikt záujmov, neodôvodnené „monopolné“ postavenie ŠOP SR alebo možný vznik pätovej situácie, keď ŠOP SR nevypracuje z rôznych dôvodov projekt kompenzačných opatrení 
2) Stanovenie „primeranosti“ kompenzačných opatrení je nevyhnutné jednoznačne stanoviť zákonom a to z dôvodu obmedzenia korupčného priestoru pri stanovovaní rozsahu kompenzačných opatrení a predvídateľnosti nevyhnutných nákladov na kompenzačné opatrenia pri ničení a poškodzovaní biotopov v súvislosti v realizáciou investičným zámerov. Naviazanie rozsahu kompenzačných opatrení na spoločenskú hodnotu ničených a poškodzovaných biotopov, resp. jej zákonom stanovený podiel považujeme za vhodné z nasledovných dôvodov: 
- spoločenská hodnota biotopov je jednoznačne stanovená vyhláškou MŽP SR č. 24/2003 Z.z. a je relatívne dobre prepracovaná 
- spoločenská hodnota zohľadňuje vzácnosť jednotlivých typov biotopov, čo nepriamo znižuje tlak na ničenie najvzácnejších typov biotopov 
- je možné určiť rozsah kompenzačných opatrení aj v prípadoch keď sa kompenzačné opatrenia navrhujú v inom type biotopu v akom dochádza k jeho ničeniu či poškodeniu 

Pripomienku považujeme za zásadnú. 	O 	ČA 	novelizačný bod 11 sa vypúšťa 	
Verejnosť 	Pripomienka Inštitútu ochrany prírody, č. 5 
Pripomienka č. 5 

Novelizačné body 22, 23, 25, 26, 27, 28 - k § 18 ods. 1 a 3, § 21 ods. 1 a 4, § 22 ods. 1, 2, 3, 6 
Navrhované znenie : 

§ 18 ods. 1) Rozsiahlejšie územie, spravidla s výmerou nad 1 000 ha, s rozptýlenými ekosystémami, významnými pre zachovanie biologickej rozmanitosti a ekologickej stability, s charakteristickým vzhľadom krajiny alebo so špecifickými formami historického osídlenia môže vláda Slovenskej republiky (ďalej len „vláda“) nariadením vyhlásiť za chránenú krajinnú oblasť. 

§ 18 ods. 3) Podrobnosti o územnej ochrane chránenej krajinnej oblasti a vymedzenie jej hraníc ustanoví vláda nariadením. Podrobnosťami o územnej ochrane sa určuje najmä územná a časová doba uplatňovania zákazov a obmedzení podľa § 13. 

§ 21 ods. 1) Lokalitu, spravidla s výmerou do 1 000 ha, na ktorej sú biotopy európskeho významu alebo biotopy národného významu alebo ktorá je biotopom druhu európskeho významu alebo biotopom druhu národného významu a kde priaznivý stav ochrany týchto biotopov záleží na obhospodarovaní človekom, môže vláda nariadením vyhlásiť za chránený areál. 

§ 21 ods. 4) Stupeň ochrany chráneného areálu, vymedzenie jeho hraníc a hraníc jeho ochranného pásma a podrobnosti o územnej ochrane chráneného areálu a jeho ochranného pásma ustanoví vláda nariadením, ktorou sa chránený areál a jeho ochranné pásmo vyhlasuje. Podrobnosťami o územnej ochrane sa určuje najmä územná a časová doba uplatňovania zákazov a obmedzení podľa uplatňovaného stupňa ochrany ( § 13 až 16). 

§ 22 ods. 1) Lokalitu, spravidla s výmerou do 1 000 ha, ktorá predstavuje pôvodné alebo ľudskou činnosťou málo pozmenené biotopy európskeho významu alebo biotopy národného významu, alebo biotopy druhov európskeho významu, alebo biotopy druhov národného významu, môže vláda nariadením vyhlásiť za prírodnú rezerváciu. 

§ 22 ods. 2) Prírodnú rezerváciu, spravidla predstavujúcu nadregionálne biocentrum ako súčasť najvýznamnejšieho prírodného dedičstva štátu, môže vláda nariadením vyhlásiť za národnú prírodnú rezerváciu. 

§ 22 ods. 3) Ak sa zistia nové skutočnosti, môže vláda nariadením zrušiť ustanovenie prírodnej rezervácie za národnú prírodnú rezerváciu; urobí tak vždy, ak sa národná prírodná rezervácia stane súčasťou vyhlásených zón chránenej krajinnej oblasti alebo národného parku ( § 30). 

§ 22 ods. 6) Stupeň ochrany prírodnej rezervácie alebo národnej prírodnej rezervácie, vymedzenie jej hraníc a hraníc jej ochranného pásma a podrobnosti o územnej ochrane prírodnej rezervácie alebo národnej prírodnej rezervácie a jej ochranného pásma platnosti ustanoví vláda nariadením. Podrobnosťami o územnej ochrane sa určuje najmä územná a časová doba uplatňovania zákazov a obmedzení podľa uplatňovaného stupňa ochrany ( § 14 až 16). 

Návrh: Žiadame ponechať súčasné znenie 
Odôvodnenie: 
Vyhlasovať a rušiť prírodné rezervácie a chránené areály z pozície Vlády SR je nedomyslené. V období keď je nevyhnutné prehodnotiť sieť chránených území a SR je povinná zabezpečiť ochranu území európskeho významu by sa vláda musela permanentne zaoberať touto problematikou. Prevažne pôjde o územia, vyhlásenie ochrany ktorých bude mať minimálny vplyv na hospodársku situáciu či politiku štátu. Vôbec nie je jasné, aké dôvody viedli predkladateľa (MŽP SR) tohto materiálu k navrhnutiu uvedených novelizačných bodov a prečo sa navrhovateľ aktívne vzdáva tejto významnej kompetencie v prospech Vlády SR, kde sa rozhoduje hlasovaním a kde je jednoznačná prevaha ministrov za iné rezorty, ktoré určite nebudú mať záujem na vyhlasovaní chránených území, ktoré obmedzujú činnosti, spadajúce pod ich rezorty (napr. Ministerstvo pôdohospodárstva SR, Ministerstvo hospodárstva SR). Navrhovateľ týmto krokom naopak vyvoláva rôzne otázky o zmysluplnosti jeho počínania a zmysluplnosti samotnej existencie MŽP SR v oblasti štátnej správy ochrany prírody. 

Pripomienku považujeme za zásadnú. 	O 	N 	Ministerstvo trvá na navrhovanej úprave. Podrobnejšie zdôvodnenie navrhovanej úpravy bude doplnené do dôvodovej správy.  	
Verejnosť 	Pripomienka Inštitútu ochrany prírody, č. 6 
Pripomienka č. 6 

Novelizačný bod 47 - k § 50 ods. 1 
Navrhované znenie : 
(1) Návrh na vyhlásenie ochrany osobitne chránenej časti prírody a krajiny doručí navrhovateľ orgánu ochranu prírody príslušnému na oznámenie zámeru, ktorý dá jeho opodstatnenosť posúdiť organizácii ochrany prírody a v lehote do 30 dní podá navrhovateľovi stanovisko k návrhu. 

Návrh: Ustanovenie žiadame vypustiť alebo preformulovať 
Odôvodnenie: 
Toto ustanovenie považujeme za nedomyslené z nasledovných dôvodov: 
- až na zanedbateľné % je navrhovateľom CHÚ štát prostredníctvom organizácie ochrany prírody (za posledných 10 rokov je to 98%) 
- opodstatnenosť návrhu by sa mala skúmať v procese podľa § 50 

Je pochopiteľné, že skôr ako orgán ochrany prírody začne legislatívny proces mal by byť presvedčený, že územie spĺňa zákonné kritériá na vyhlásenie územnej ochrany stanovené zákonom a projekt po formálnej stránke spĺňa náležitosti podľa platných právnych predpisov. Okrem toho je tento novelizačný bod nadbytočný, keďže organizácia ochrany prírody dáva k zámeru na vyhlásenie chráneného územia svoje stanovisko aj pri súčasnom legislatívnom stave (viď ustanovenie § 65 ods. 1 písm. k) bod 1 súčasného znenia zákona o ochrane prírody). 

Pripomienku považujeme za zásadnú. 	O 	ČA 	nová úprava spresnením, čo je predmetom posudzovania a upresnením, že posudzovanie sa nevyžaduje, ak je navrhovateľom organizácia ochrany prírody  	
Verejnosť 	Pripomienka Inštitútu ochrany prírody, č. 7 
Pripomienka č. 7 

Novelizačný bod 59 - k § 56 ods. 3 
Navrhované znenie : 
(3) Oprávnená osoba je povinná pred začatím výskumu uzavrieť s vlastníkom (správcom, nájomcom) pozemku, na ktorom sa má výskum vykonať, dohodu o podmienkach jeho vykonania. Ak ide o výskum v záujme ochrany prírody a krajiny a nedôjde k dohode o jeho vykonaní a o podmienkach, za akých sa môže vykonať, rozhodne orgán ochrany prírody. Použitie výsledkov výskumu je pre účely tohto zákona možné, len ak došlo k uzavretiu dohody alebo ak rozhodol orgán ochrany prírody. 
Návrh: 
alt.1) Vypustiť povinnosť mať súhlasu orgánu ochrany prírody na vykonávania výskumu v chránených územiach (hlavne neinvazívny výskum) a nahradiť ho oznamovacou povinnosťou s možnosťou stanoviť podmienky vykonávania výskum alebo v odôvodnených prípadoch ho aj zakázať zo strany orgánu ochrany prírody 
alt. 2) Poslednú vetu ustanovenia žiadame vypustiť 

Odôvodnenie: Jedným z poslaní chránených území je aj poskytovať priestor na vedecký výskum. Vytváranie byrokratických prekážok neprispieva k naplneniu tohto cieľa. Získanie súhlasu je, najmä v prípade rozsiahlejších výskumov, časovo náročné čo odrádza od realizácie takýchto výskumov alebo vedie k situácií keď si subjekty súhlasu nežiadajú (napr. subjekty vyhotovujúce PSoL takýmto súhlasom nedisponujú a ani v minulosti si ho nežiadali). Druhým problémom je obava publikovať výsledky takýchto výskumov. V žiadnom právnom predpise nie je legislatívne zadefinovaný pojem „prieskum“ (iba výskum a vývoj v zákone č. 172/2005). Vôbec nie je jasné, čo sa uvedenými novelizačnými bodmi sleduje. Ich navrhované znenie však vyvoláva pochybnosti o dobrých úmysloch navrhovateľa. Zdá sa, že navrhovateľovi ide o vylúčenie použitia „nepohodlného“ výskumu z rozhodovacej a inej činnosti orgánov ochrany prírody, o obmedzenie výskumu ako takého. Navrhovaná úprava je zároveň podľa názoru podávateľov pripomienky v rozpore so zásadou materiálnej pravdy uvedenej v správnom poriadku („Správne orgány sú povinné zistiť presný a skutočný stav veci a k tomu si zaobstarať príslušné dôkazy a pri svojom rozhodovaní z nich vychádzať), v rozpore so zákonnou úpravou autorského práva, ako aj v rozpore s článkom 43 Ústavy SR o slobode vedeckého bádania. 

Pripomienku považujeme za zásadnú. 	O 	ČA 	novelizačný bod 59 sa vypúšťa 	
Verejnosť 	Pripomienka Inštitútu ochrany prírody, č. 8 
Pripomienka č. 8 

Novelizačný bod 62 - k § 58a 
Navrhované znenie : 
(2) Vykonávanie činnosti na základe oprávnenia podľa osobitného predpisu86b) neoprávňuje na sprievodcovskú činnosť v chránených územiach s tretím až piatym stupňom ochrany. Sprievodcovskú činnosť v chránených územiach s tretím až piatym stupňom ochrany môže vykonávať len organizácia ochrany prírody prostredníctvom ňou poverených zamestnancov a osoby, ktorým bola udelená licencia na takúto činnosť. 

Návrh: Žiadame preformulovať ustanovenie nasledovne: 
(2) Sprievodcovskú činnosť v chránených územiach s tretím až piatym stupňom ochrany mimo vyznačeného turistického chodníka alebo náučného chodníka môže vykonávať len organizácia ochrany prírody prostredníctvom ňou poverených zamestnancov a osoby, ktorým bola udelená licencia na takúto činnosť. 

Zároveň žiadame, aby do vydania všeobecne záväzného právneho predpisu, ktorým sa ustanovia podrobnosti o podmienkach udelenia licencie na sprievodcovskú činnosť a dôvodoch jej odobratia, bolo právne upravené (napr. v prechodných ustanoveniach) vykonávanie tejto činnosti na základe už vydaných právoplatných výnimiek 
Odôvodnenie: 
Novela tak, ako je navrhovaná, bezdôvodne znemožňuje výkon sprievodcovskej činnosti sprievodcov cestovného ruchu (podľa predpisu, spomenutého v citácii 86b)) v miestach, resp. na trasách, kde je inak v zmysle platnej legislatívy možný prístup verejnosti, t.j. po značených turistických trasách a náučných chodníkoch. Výkon činnosti sprievodcov cestovného ruchu na značených turistických trasách a náučných chodníkoch pritom nijako neohrozuje prírodu a neobmedzuje jej ochranu, ale naopak obmedzuje možnosti sprievodcov ako osôb, ktorých podnikanie nijako neškodí prírode a ich ochrane čo nie je nijako odôvodnené. Predstavuje to veľmi zásadné obmedzenie podnikateľov v cestovnom ruchu v chránených územiach 3.-5. stupni ochrany, pretože turistické sprevádzanie je jedným z mála služieb s vysokou pridanou hodnotou, ktorou môžu obyvatelia v/pri chránených územiach využívať prínos ochrany prírody. Z hľadiska vplyvov na prírodné prostredie a jeho ochranu nie je rozdielu v tom, či po turistickom chodníku kráča šesť ľudí individuálne alebo päť ľudí a ich sprievodca cestovného ruchu. Značené turistické a náučné chodníky môžeme vnímať ako verejnosti prístupné miesta a niet dôvodu pre to, aby sprievodca cestovného ruchu nemohol vykonávať svoje povolanie na verejne prístupnom mieste, najmä ak to nepredstavuje žiadnu ujmu na prírodnom prostredí a nemá to negatívny dopad na jeho ochranu. Upozorňujeme, že nenamietame navrhovanú reguláciu sprevádzania v 3.-5. stupni ochrany mimo značených turistických a náučných chodníkov, naša pripomienka sa týka iba sprevádzania po značených turistických a náučných chodníkoch. Zároveň chceme upozorniť, že pri súčasnom znení návrhu by bolo právne sporné či je sprievodcovskú činnosť možné vykonávať na základe už vydaných právoplatných výnimiek 

Pripomienku považujeme za zásadnú. 	O 	N 	novelizačný bod 62 sa vypúšťa 	
Verejnosť 	Pripomienka Inštitútu ochrany prírody, č. 9 
Pripomienka č. 9 

K § 103 ods.6 
Navrhované znenie : 
6) Orgán štátnej správy, ktorý vedie konanie o veci, ktorou môžu byť dotknuté záujmy ochrany prírody a krajiny, môže o veci rozhodnúť najskôr po tom, ako mu bolo doručené rozhodnutie orgánu ochrany prírody o vydaní alebo nevydaní súhlasu alebo povolení alebo nepovolení výnimky zo zákazu, odborné stanovisko alebo vyjadrenie, ak sa podľa tohto zákona vyžadujú. Ak orgán ochrany prírody nevydá vyjadrenie podľa § 9 ods. 1 písm. m) do 30 dní od doručenia žiadosti, predpokladá sa, že súhlasí.“. 

Návrh: Poslednú vetu ustanovenia žiadame vypustiť a nahradiť ju textom: „Program starostlivosti o lesy môže orgán štátnej správy schváliť len po dohode s orgánom ochrany prírody“ (s odkazom § 9 ods. 1 písm. m) zákona č. 543/2002 Z.z. 
Odôvodnenie: Nevidíme žiadny dôvod, aby sa osobitne upravoval postup pri schvaľovaní alebo zmene programu starostlivosti o lesy. Podľa ustanovenia § 54 ods. 4 písm. d) zákona č. 543/2002 Z.z. o ochrane prírody patrí Plán starostlivosti o lesy medzi dokumentáciu ochrany prírody (dokumenty starostlivosti). Je neštandardné, že ako jedinú dokumentáciu ochrany prírody ju neschvaľuje orgán ochrany prírody a krajiny ale orgán štátnej správy lesného hospodárstva. Ak by sa aj mal akceptovať tento asymetrický stav, tak je nevyhnutné posilniť postavenie orgánu ochrany prírody v procese tvorby a schvaľovania PSoL. Prevažná väčšina a prevažná časť chránených území a území sústavy NATURA 2000 leží na lesných pozemkoch. Zodpovednosť za ich stav má MŽP SR a ním riadené orgány a organizácie ochrany prírody. Stav lesných typov biotopov európskeho a národného významu a biotopov druhov európskeho a národného významu je výrazne ovplyvňovaný opatreniami realizovanými podľa schválených PSoL. Dlhoročné skúsenosti ukazujú, že orgány o organizácie ochrany prírody sa márne snažia presadiť opatrenia smerujúce k zachovaniu alebo zlepšeniu stavu lesných typov biotopov a biotopov druhov do PSoL. Takmer vždy sa to končí na tom, že orgány lesného hospodárstva akceptujú iba tie požiadavky/obmedzenia, ktoré sú dané zákonom č. 543/2002 Z.z., všeobecne záväznými vyhláškami alebo rozhodnutiami orgánov ochrany prírody. Prioritou PSoL je trvalo udržateľné hospodárenie v lesoch a nie riešenie špecifických požiadaviek na starostlivosť o chránené územia, chránené druhy a územia NATURA 2000. PSoL preto neplní a v súčasnosti ani nemôže plniť úlohu dokumentu starostlivosti podľa zákona č. 543/2002 Z.z.. Práve naopak, v mnohých prípadoch realizácia opatrení v ňom naplánovaných prispieva k zhoršovaniu stavu lesných typov biotopov a biotopov druhov európskeho a národného významu. Toto sa deje aj z dôvodu, že podkladom vyhotovenie PSoL nevychádza z poznania rozšírenia jednotlivých typov biotopov európskeho a národného významu, ich stavu a miest výskytu druhov európskeho a národného významu. Z uvedených dôvodov je nevyhnutné, aby bolo postavenie orgánov ochrany prírody zodpovedných za stav chránených území, území sústavy NATURA 2000 a druhovú ochranu v procese tvorby a schvaľovania PSoL posilnený, napr. tým, že PSoL bude môcť byť orgánom lesného hospodárstva schválený len po dohode s orgánom ochrany prírody. Z odôvodnenia vôbec nie je zrejmé, prečo je uvedený novelizačný bod potrebný a prečo sa v prípade schvaľovania programu starostlivosti o lesy musí zavádzať právna fikcia súhlasného vyjadrenia a prečo to navrhuje samotné MŽP SR. 

Pripomienku považujeme za zásadnú. 	O 	ČA 	Vzťah medzi programom starostlivosti o les a programom starostlivosti o chránené územie rieši nová úprava v § 54.  	
Verejnosť 	§ 4 ods. 6  
Zásadná pripomienka č. 1 

V navrhovanom § 4 ods. 6 žiadame za slovo „buduje“ vložiť slová „alebo rekonštruuje“. 

Odôvodnenie: 
Aj rekonštrukcia stavby môže mať za následok vznik migračnej bariéry pre voľne žijúce živočíchy s významným negatívnym vplyvom na ich populácie. 
 	O 	N 	odsek 6 sa viaže len k budovaniu nových stavieb a odsek 7 rieši situáciu ak dôjde k narušeniu migračných trás pri existujúcich stavbách  	
Verejnosť 	§ 6 ods. 1  
Zásadná pripomienka č. 2 

V navrhovanom § 6 ods. 1 žiadame ustanovenie preformulovať nasledovne: „Každý kto zasahuje zo biotopov európskeho významu alebo biotopov národného významu je povinný postupovať tak, aby nedochádzalo k ich poškodeniu alebo zničeniu. Pri bežnom obhospodarovaní pozemkov s výskytom biotopov európskeho významu alebo biotopov národného významu je každý povinný používať metódy a prostriedky, ktoré prispievajú k zabezpečeniu ich priaznivého stavu. 

Odôvodnenie: 
Navrhované znenie je v intenciách pôvodne navrhovaného znenia s tým, že ustanoveniu dáva normatívny charakter a vytvára rámec pre uplatnenie ďalších nadväzujúcich ustanovení, ktoré upravujú ochranu biotopov. 
 	O 	N 	definovanie ochrany cez súbor opatrení potrebných na zachovanie alebo obnovu priaznivého stavu biotopov vytvára dostatočný zákonný rámec na ich ochranu  	
Verejnosť 	§ 6 ods. 6 
Zásadná pripomienka č. 3 

V navrhovanom § 6 ods. 6 žiadame vypustenie textu „a ide o konania podľa § 9 ods. 1 písm. b), c), d), f) a j)“. 

Odôvodnenie: 
O vydanie súhlasu na zásah do biotopu európskeho významu alebo biotopu národného významu bude žiadateľ spravidla ešte pred tým ako prebehne konanie podľa osobitných predpisov, v rámci ktorého sa orgán ochrany prírody vyjadruje ako dotknutý orgán. Napríklad podľa stavebného zákona musí byť takéto rozhodnutie už súčasťou žiadosti o vydanie územného rozhodnutia alebo stavebného povolenia. Keďže uloženie kompenzačných opatrení je spojené s vydávaním súhlasu na zásah do biotopu európskeho významu alebo biotopu národného významu, nie je možné ich dávať do súvisu s vydávaním vyjadrení podľa § 9 ods. 1 zákona. 
 	O 	N 	Upravené znenie § 6 ods. 2 (vrátneni pôvodného znenia) že súhlas je naviazaný na predchádzajúce vyjadrenie orgánu ochrany prírody v konaní podľa § 9 ods. 1.  	
Verejnosť 	§ 7 
Zásadná pripomienka č. 4 

Navrhujeme vypustiť ustanovenie § 7. 

Odôvodnenie: 
Ustanovenie považujeme za nadbytočné. 
 	O 	N 	§ 7 ustanovuje spôsoby ochrany prirodzeného druhového zloženia ekosystémov 	
Verejnosť 	§ 9 ods. 2 a 3 
Zásadná pripomienka č. 5 

Žiadame v § 9 ods. 2 a 3 a vďalšom texte zákona nahradiť slovo "vyjadrenie" v príslušných tvaroch slovami "záväzné stanovisko" v príslušných tvaroch. 

Odôvodnenie: 
Podľa osobitných predpisoch (napríklad zákon o lesoch, stavebný zákon) vydáva orgán ochrany prírody záväzné stanovisko, resp. záväzné vyjadrenie. Navrhujeme túto terminológiu premietnuť aj do zákona č. 543/2002 Z.z., čím dôjde jednak k zosúladeniu jednotlivých predpisov a jednak nový pojem bude jednoznačnejšie vystihovať povahu stanovísk orgánov ochrany prírody v konaniach, v ktorých uplatňujú záujmy ochrany prírody a krajiny. 
 	O 	N 	problematika záväznosti odborného stanoviska alebo vyjadrenia orgánu ochrany prírody vo vzťahu ku konaniam podľa osobitného predpisu podľa § 9 je riešená v § 103  	
Verejnosť 	§ 13 ods. 1 
Zásadná pripomienka č. 6 

V § 13 ods. 1 žiadame doplniť nové písmeno k) v znení "k) vykonávať ťažbu drevnej hmoty iným ako účelovým hospodárskym spôsobom" a v § 13 ods. 2 žiadame doplniť nové písmená g) a h) v znení "g) vykonávanie ťažby drevnej hmoty na súvislej ploche väčšej ako 0,5 hektára" a "h) umiestnenie stavby". 

Odôvodnenie 
V existujúcom ustanovení § 13 absetnuje regulácia činností, ktoré môžu významným spôsobom negatívne ovplyvniť predmet ochrany chráneného územia z ďaleko väčšími následkami ako väčšina činností, ktoré sú v súčasnosti pod zákazmi alebo inými typmi obmedzení. 
 	O 	N 	pripomienka je nad rámec novely  	
Verejnosť 	§ 30 
Zásadná pripomienka č. 7 

V § 30 žiadame doplniť nový odsek, ktorý bude znieť: "V národných parkoch sa zóna A vymedzí najmenej na polovici územia národného parku. V prírodných rezerváciách sa zóna A vymedzí najmenej na troch štvrtinách územia prírodnej rezervácie". 

Odôvodnenie 
Existujúce znenie § 30 konkrétne nerieši vymedzenie jednotlivých zón pre jednotlivé kategórie chránených území, t.j. umožuje vyhlásiť všetky kategórie chránených území s druhým stupňom ochrany. Minimálne v prípade národných parkov a prírodných rezervácií je žiadúce zákonom stanoviť rozsah výmery zóny A, ktorá je určujúca pre zabezpečenie cieľov ochrany týchto chránených území v zmysle medzinárodných kritérií IUCN. Navrhované znenie považujeme aza akceptovateľné aj vzhľadom na fakt, že zákon umožňuje cez vytvorenie podzón na častiach zóny A špecifický menej striktný režim ochrany. 
 	O 	N 	pripomienka je nad rámec novely zákona  	
Verejnosť 	bod 50 
Zásadná pripomienka č. 8 

V novelizačnom bode 50 žiadame vložiť text - na konci druhej vety pred bodkočiarkou sa vkladajú slová "alebo takúto činnosť zakázať". 

Odôvodnenie 
Pokiaľ sa môže činnosťou zničiť predmet ochrany navrhovaného chráneného územia, orgán ochrany prírody by mal takúto činnosť zakázať. 
 	O 	N 	ustanovenie sa vzťahuje na posúdenie plánových činností, ktoré môžu byť v rozpore s podmienkami ochrany určenými v zámere (teda zákazmi alebo inými obmedzeniami určenými v zámere)  	
Verejnosť 	§ 50 
Zásadná pripomienka č. 9 

Žiadame v § 50 vypustiť existujúce odseky 7 a 8, ako aj novelizačný bod 51. 

Odôvodnenie 
Po navrhovaných zmenách v § 50 stratí odsek 7 opodstatnenie, keďže vyhlasovacie procesy chránených území budú trvať viac ako dva roky. Ustanovenie odseku 8 je v rozpore so smernicami EÚ o ochrane prirodzených biotopov a o ochrane voľne žijúceho vtáctva, keďže ruší predbežnú ochranu pre územia Natura 2000. 
Novelizačný bod 51 vnáša do právneho poriadku SR nebezpečný precedens, keďže sa tu nadriaďuje súkromný záujem nad verejný záujem, ktorým ochrany prírody bezosporu je, bez toho, aby boli štátu dané prostriedky ako verejný záujem presadiť. 
 	O 	N 	§ 50 ods. 7 ustanovuje výnimku so súhlasu vlastníka pre chránené územia v štvrtom a piatom stupni ochrany pre územie Natura 2000. Predbežná ochrana územia Natura zakotvená v platnom odseku 7 zostáva zachovaná.  	
Verejnosť 	§ 54 
Zásadná pripomienka č. 10 

Žiadame v § 54 doplniť nový odsek, ktorý bude znieť "Program starostlivosti o národný park a program starostlivosti o chránenú krajinnú oblasť sa vypracúva súčasne s projektom ochrany chráneného územia alebo s návrhom jeho zonácie". 

Odôvodnenie: 
Absencia programov starostlivosti je závažným problémom, najmä pokiaľ ide o veľkoplošné chránené územia, ktoré sa budú v budúcnosti zónovať. Odborné vymedzenie ich zón nebude možné spraviť bez toho, aby bolo vopred známe, aký bude manažment územia. 
 	O 	N 	pripomienka je nad rámec novely zákona  	
Verejnosť 	§ 58 ods. 1 
Zásadná pripomienka č. 11 

Žiadame v § 58 ods. 1 vypustiť vetu za bodkočiarkou. 

Odôvodnenie: 
Príjmy zo vstupného do chránených území sú jednou z mála možností ako si môže ochrana prírody na seba zarobiť. Pokiaľ bude výber vstupného podmienený súhlasom vlastníka pozemku, využitie tohto finančného nástroja bude značne obmedzené, prípadne až znemožnené. 
 	O 	N 	novelizácia § 58 ods. 1, tak ako je navrhovaná, reflektuje v dostatočnej miere požiadavky z praxe  	
Verejnosť 	§ 61 ods. 1 
Zásadná pripomienka č. 12 

V § 61 ods. 1 žiadame vypustiť odkaz 89). 

Odôvodnenie: 
Odkaz 89 je chybný, keďže odkazuje na čl. 20 ods. 4 Ústavy SR, ktorý sa podľa nálezu Ústavného súdu vo vzťahu k ustanoveniam zákona č. 543/2002 Z.z. neuplatňuje, pretože zákazy a obmedzenia z titulu ochrany prírody nie sú núteným obmedzením vlastníckeho práva. 
 	O 	A 	 	
Verejnosť 	piata časť zákona 
Zásadná pripomienka č. 13 

V piatej časti zákona žiadame doplniť nový §, ktorým sa ustanoví vedecká rada ako poradný orgán ministerstva vo veciach vyhlasovania veľkoplošných chránených území (NP a CHKO) a schvaľovania ich programov starostlivosti, ako aj vo veciach schvaľovania koncepčných strategických dukumentov. Vedeckú radu budú tvoriť zástupcovia vysokých škôl a vedeckých inštitúcií. 

Odôvodnenie: 
Navrhujeme zákonom zriadiť obdobný orgán aký už funguje aj v súčasnosti, pokiaľ ide o schvaľovanie zonácie TANAP-u. Zriadenie tohto orgánu a jeho pôsobnosť však nie je legislatívne ošetrená na rozdiel napríklad vedeckej rady, ktorá je zriadená v zmysle zákona o ochrane pamiatkového fondu a je poradným orgánom Ministerstva kultúry SR. 
 	O 	N 	pripomienka je nad rámec novely zákona  	
Verejnosť 	§ 82 ods. 12 
Zásadná pripomienka č. 14 

V § 82 ods. 12 žiadame za slová "činnosti podľa tohto zákona" vložiť slová "alebo vo vyjadrení vydanom podľa tohto zákona" a slová "podrobnejšie podmienky" nahradiť slovom "podmienky" 

Odôvodnenie: 
Navrhovaným doplnením sa umožní efektívna ochrana prírody aj cez vydávanie vyjadrení orgánov ochrany prírody. 
 	O 	N 	pripomienka je nad rámec novely zákona 	
Verejnosť 	bod 37 
Zásadná pripomienka č. 15 

V súvislosti s novelizačným bodom 37 žiadame novelizovať aj príslušné ustanovenia zákona č. 15/2005 Z.z. v rámci novelizačného článku III. 

Odôvodnenie: 
Problematika nájdených chránených živočíchov musí byť riešená komplexne v obidvoch zákonoch. 
 	O 	N 	problematika je v zákone o CITES riešená v § 28 ods. 5 zákona č. 15/2005 Z.z 	
Asociácia vodárenských spoločností 	k NB č. 43, § 47, ods. 4 písm. d) - odkaz pod čiarou 
do odkazu pod čiarou číslo 78) žiadame vo vymenovaní právnych predpisov doplniť aj zákon č. 442/ 2002 Z.z. v znení neskorších predpisov 

Zdôvodnenie: 
Zákon č. 442/2002 Z.z. upravuje činnosť verejných vodovodov a verejných kanalizácií, ktoré obsahujú aj významný rozsah líniových stavieb. Tieto líniové stavby majú taktiež zákonne upravené svoje ochranné pásmo (napríklad § 19, § 20 citovaného zákona) a považujeme za potrebné, aby odkaz na zákon bol doplnený do príslušnej poznámky pod čiarou.  	Z 	A 	 	
SIŽP 	novelizačný bo 86 
Do ustanovenia § 71 ( výkon štátneho dozoru) doplniť dva dôležité odstavce: 

I.) „Pri štátnom dozore, ktorý vyžaduje priebežne zaznamenať stav predmetu zistených skutočností priamo na mieste, alebo zaznamenať dôležité informácie z vykonaných úkonov, orgán ochrany prírody spíše zápis ( napr. zápis z ohliadky, zápis o podaní vysvetlenia), ktorý obsahuje označenie orgánu ochrany prírody vykonavájúceho predmetný úkon, miesto, čas úkonu, stručné a výstižné opísanie priebehu úkonu.“ 

Zdôvodnenie : 

Popis procesných úkonov štátnych orgánov je dôležitý, aby bolo možné priebežne zistené skutočnosti zadokumentovať relevantným spôsobom, ktorý stanovuje právny predpis. Doposiaľ tieto procesné úkony v zákone úplne absentovali. 

Odporúčame predmetné ustanovenie uviesť pred § 71 ods. 12. 

II „Na predpojatosť pri výkone štátneho dozoru podľa tohto zákona sa primerane vzťahuje § 10 zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 10/1996 Z.z. o kontrole v štátnej správe v znení neskorších predpisov.“ 

Odporúčame predmetné ustanovenie uviesť za § 71 ods.20. 

SIŽP 	O 	ČA 	pokiaĺ ide o pripomienku II 	
ZCR SR 	Všeobecná pripomienka 
Predkladaná novela zákona č.543/2002 Z.z. o ochrane prírody a krajiny ( ďalej len „ zákon č. 543/2002 Z.z.“) je od nadobudnutia účinnosti zákona ( 1.1.2003), to je za obdobie 10,5 roka trinástou novelou . Trinásta novela zákona obsahuje 120 novelizačných bodov, čo je viac ako paragrafov uvedeného zákona. Časté novely vrátane predkladanej spôsobili, že zákon č. 543/2002 Z.z. je pre občana neprehľadný. V predkladaných 120 novelizačných bodoch je 10 ustanovení, ktoré zmocňujú MŽP SR na vydanie všeobecne záväzného právneho predpisu, ktorý ustanoví podrobnosti k novelizovaným ustanoveniam zákona a 1 ustanovenie, ktoré zmocňuje vládu na vydanie nariadenia vlády o náležitostiach zámeny pozemkov, podmienkach poskytovania náhrady za obmedzenie bežného obhospodarovania a spôsobe výpočtu náhrady, vedení evidencie nárokov na náhradu a vedení registra o priznaných nárokoch na náhradu. Vykonávacie právne predpisy neboli súčasťou materiálu predloženého na medzirezortné pripomienkové konania. Absenciu čo i len téz vykonávacích právnych predpisov považujeme za zásadný nedostatok predkladaného materiálu. Najvážnejšie novelizačné body, ku ktorým si dovoľujeme zaslať pripomienky sú práve body, ktoré s najväčšou pravdepodobnosťou vykonávacie právne predpisy bližšie vysvetlia. Je pravdepodobné, že ak by súčasťou predkladaného materiálu boli aj vykonávacie právne predpisy, pripomienky k jednotlivým ustanoveniam zákona by boli odlišné, prípadne by sme ich vôbec nemuseli uplatniť. Žiadame preto o umožnenie opätovne pripomienkovať novelu zákona spolu s vykonávacími právnymi predpismi, ešte pred jej predložením na rokovanie vlády SR. 	Z 	N 	Pripomienka totožná s pripomienkou Republikovej únie zamestnávateľov. 	
ZCR SR 	Novelizačné body 9, 10 a 11 žiadame vypustiť bez náhrady 
Uvedenými ustanoveniami sa do zákona č.543/2002 Z.z. vracia povinnosť uskutočňovania kompenzačných opatrení v súvislosti so zásahom do biotopov európskeho alebo národného významu s tým rozdielom, že pojem kompenzačné opatrenia bol „nahradený“ pojmom primerané opatrenia na zmiernenie nepriaznivých účinkov činnosti na biotopy európskeho významu a biotopy národného významu alebo vykonanie primeraných opatrení na náhradu za poškodené alebo zničené biotopy európskeho významu alebo biotopov národného významu a to na náklady žiadateľa, teda investora činnosti, pri ktorej dôjde k poškodeniu alebo zničeniu uvedených biotopov. Súhlas na zásah do biotopov európskeho a národného významu bude potrebný vtedy, ak orgán ochrany prírody upozorní nevedno kedy a koho, že činnosťou môže dôjsť k poškodeniu alebo zničeniu uvedených biotopov. Uvedená povinnosť sa spája iba s konaniam podľa § 9 ods. 1 písm. b,) c), d), f) a j) zákona č. 543/2002 Z.z. . 
Vzhľadom k tomu, že naši členovia sú zároveň aj investormi napr. výstavby nových rekreačných objektov a zariadení cestovného ruchu, plnenie uvedenej povinnosti bude pre nich znamenať zvýšenie finančného zaťaženia v súvislosti s realizáciou uvedených opatrení. Upozorňujeme na skutočnosť, že obdobné ustanovenie bolo zo zákona č.543/2002 Z.z. vypustené zákonom č. 117/2010 Z. z., ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 543/2002 Z.z. o ochrane prírody a krajiny v znení neskorších predpisov a o zmene a doplnení zákona č. 24/2006 Z. z. o posudzovaní vplyvov na životné prostredie a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov, ktorý nadobudol účinnosť 1.5.2010 najmä z dôvodu, že išlo (opäť pôjde) o povinnosti nad rámec smernice Rady 92/43/EHS z 21.5.1992 o ochrane prirodzených biotopov a voľne žijúcich živočíchov a rastlín, zvyšovanie finančnej náročnosti investícii v cestovnom ruchu, ale aj rozsiahlejších investícii (-napr. diaľnic) a nepriamo aj o znerovnoprávňovanie podnikateľského prostredie, keďže uvedená povinnosť je špecifická len pre Slovenskú republiku. K uvedenému záveru nás vedie skúsenosť s uplatňovaním obdobného ustanovenia v minulosti ako aj neistota vyplývajúca zo skutočnosti, že v návrhu novely zákona sa uvedené zmierňujúce a náhradné opatrenia bližšie nešpecifikujú. Podrobnosti o uložení opatrení na náhradu za poškodené alebo zničené biotopy európskeho významu a národného významu ustanoví až všeobecne záväzný právny predpis, ktorý k návrhu novely zákona nebol priložený. 
Obavu máme aj zo skutočnosti, že podľa návrhu § 6 ods.7 novely zákona ak uloženie náhradných opatrení nebude možné alebo účelné v tom istom biotope, zaviaže nás orgán ochrany prírody k vykonaniu náhradných opatrení v inom vhodnom biotope podľa projektu vypracovaného organizáciou ochrany prírody. Z uvedeného ustanovenia nie je jasné, či iný vhodný biotop bude v bezprostrednom okolí uskutočňovanej činnosti alebo v inom kat. území prípadne v inom okrese alebo až kraji. Projekt spracovaný organizáciou ochrany prírody bude na akých pozemkoch (-štátnych?), pôjde o činnosti, ktoré si nebudú vyžadovať povolenie iných orgánov štátnej správy alebo súhlasy vlastníkov alebo správcov pozemkov? Ak áno, kto bude uvedené povolenia zabezpečovať? 
Novelizačné body 9, 10 a 11 žiadame vypustiť bez náhrady. Uvedená pripomienka je zásadná. 

 	Z 	ČA 	Pripomienka totožná s pripomienkou Republikovej únie zamestnávateľov. 	
ZCR SR 	K novelizačnému bodu 12. Žiadame posunúť účinnosť ustanovenia § 7b minimálne o jeden rok v porovnaní s navrhovanou účinnoaťou novely zákona  
V § 7b ods. 3 novely zákona sa ukladá vlastníkov (správcovi, nájomcovi) pozemku povinnosť odstraňovať invázne druhy rastlín, ktorých zoznam a spôsob odstraňovania ešte len vydá ministerstvo všeobecne záväzným právnym predpisom. Uvedený zoznam inváznych druhov rastlín a spôsob ich odstraňovania by podľa nášho názoru mal byť zverejnený už v čase predkladanie novely zákona, kdeže nie je vylúčené že bude znamenať ďalšiu finančnú záťaž pre vlastníkov (správcov, nájomcov) pozemkov, na ktorých sa invázne druhy vyskytujú a výskyt ktorých nemuseli vlastníci (správcovia, nájomcovia) pozemkov spôsobiť. Tým, že návrh novely zákona neobsahuje aj návrh vykonávacích predpisov nie je jasné, či pôjde len o už uvedené invázne druhy vo vyhláške MŽP SR č.24/2006 Z. z. alebo aj o nové druhy. V prípade, že pôjde aj o nové druhy mali by existovať prechodné ustanovenia v ktorých by mali vlastníci (správcovia, nájomcovia) pozemkov dostatočný časový priestor na splnenie uvedeného ustanovenia ak sa na ich pozemkoch už dnes invázne rastliny (uvedené v zatiaľ nevydanom vykonávacom predpise) vyskytujú. Zároveň, keďže ide o povinnosť ktorú štát ukladá vlastníkom (správcom, nájomcom) mala by existovať možnosť získať finančné prostriedky od štátu na odstránenie tých inváznych druhov, ktoré sa ku dňu účinnosti novely zákona nachádzajú na ich pozemkoch a nezaviedli (nevysadili) ich vlastníci (správcovia nájomcovia). 

Navrhujeme posunúť účinnosť ustanovenia § 7b minimálne jeden rok v porovnaní s navrhovanou účinnosťou novely zákona s tým, že ku dňu účinnosti zákona nadobudne účinnosť aj všeobecne záväzný právny predpis, ktorý ustanoví zoznam inváznych druhov rastlín a spôsoby ich odstraňovania. 

Zároveň navrhujeme: 
- do § 60 ods. 1 zákona 543/2002 Z.z. doplniť písmeno c) ktoré znie: 
„ c) odstraňovanie nepôvodných alebo inváznych druhov“ 
- do § 60 ods. 31 zákona 543/2002 Z.z. doplniť písmeno f) ktoré znie: 
„ f) s výskytom nepôvodných alebo inváznych druhov“. 
 	Z 	N 	Pripomienka totožná s pripomienkou Republikovej únie zamestnávateľov. 	
ZCR SR 	K novelizačnému bodu 44: V § 47 ods. 5 sa na konci bodka nahrádza čiarkou a pripája sa taxt "a v prípadoch, ktoré upraví obec vo všeobecne záväznom nariadení podľa § 69 ods. 2." 
V doteraz platnom ustanovení § 47 ods. 4 zákona 543/2002 Z.z. nebol potrebný súhlas na výrub drevín s obvodnom kmeňa do 40 cm, meraných vo výške 130 cm nad zemou a výrub krovitých porastov do 10 m2. Podľa novely zákona sa uvedená hranica posúva v prípade obvodu kmeňa na 80 cm a v prípade krovitých porastov do 20 m2. Súhlas nebude potrebný na všetky dreviny a krovité porasty rastúce mimo cintorínov, verejnú zeleň ako aj územia s druhým stupňom ochrany s výnimkou chránených krajinných oblastí. 
V doteraz platnom ustanovení § 47 ods. 5 zákona 543/2002 Z.z. bol súhlas na výrub akýchkoľvek drevín a akejkoľvek plochy krovitých porastov potrebný v územiach s druhým a tretím stupňom ochrany. Podľa návrhu novely bude uvedený súhlas vždy potrebný iba na území chránenej krajinnej oblasti a na území s tretím stupňom ochrany na cintorínoch, alebo ak pôjde o dreviny, ktoré sú súčasťou verejnej zelene. Nevedno z akých dôvodov bude možný výrub drevín do obvodu 80 cm a krovitých porastov do plochy 20 m2 bez súhlasu orgánu ochrany prírody v ochranných pásmach národných parkov a vo všetkých chránených územiach s druhým stupňom ochrany. Druhý stupeň ochrany môže byť v chránenom areály (väčšina parkov a záhrad), chránenom krajinnom prvku. Druhý stupeň ochrany majú všetky územia európskeho významu uvedené vo Výnose MŽP SR č.3/2004-5.1. zo 14.7.2004, ktorým sa vydáva národný zoznam území európskeho významu uverejnenom vo Vestníku MŽP SR č. 3/2004, ktoré sa neprekrývajú s národnou sústavou chránených území. 
Ide o nesystémovú zmenu, podľa doterajšieho textu zákona 543/2002 Z.z. sa obmedzenia viažu k stupňom a stupne ku kategóriám chránených území, len v tomto prípade sa obmedzenie neodôvodnene viaže k jednej kategórii chráneného územia. 
Navrhované ustanovenie umožní hromadný výrub zelene a krovitých porastov v chránených areáloch (záhradách a parkoch) ako aj v územiach európskeho významu, kde dreviny a krovité porasty môžu byť súčasťou predmetu ochrany, čoho dôsledkom bude zničený vzhľad a scenéria mnohých území ktoré sú cieľom turistických a rekreačných pobytov našich klientov. 

Zároveň navrhujeme upraviť § 69 ods. 2 zákona č. 543/2002 Z.z. nasledovne: 
„ (2) Obec môže pri zohľadnení rozsahu a kvality verejnej zelene vydať všeobecne záväzné nariadenie, ktorým ustanoví menší obvod dreviny alebo plochu krovín na výrub, ktorých je potrebný súhlas orgánu ochrany prírody, ako aj podrobnosti o ochrane drevín a náhradnej výsadbe.“ 

 	Z 	N 	Nad rámec novely zákona. § 47 upravený po dohode so Združením miest a obcí Slovenska.  	
ZCR SR 	K novelizačnému bodu 47: Žiadame v celom texte zákona nahradiť pojem "vlastník (správca, nájomca) pozemku" pojmom "vlastník (správca, nájomca) nehnuteľnosti". 
V § 50 sa v už v súčasnom znení zákona ukladá povinnosť oboznamovať vlastníka (správcu, nájomcu) pozemkov so zámerom vyhlásenia chráneného územia. Dovoľujeme si upozorniť, že vyhlásením chráneného územia sa môže obmedziť využívanie nielen pozemku ale aj inej nehnuteľnosti. Napr. horský hotel umiestnený v území kde je dnes možný pohyb motorovým vozidlom, sa po vyhlásení ochrany dostane do územia, kde bude vstup motorovým vozidlom zakázaný. Uvedenou skutočnosťou sa zúži okruh možných návštevníkov hotela, prípadne sa ich príchod do hotela skomplikuje a vlastník nehnuteľnosti (hotela) sa o uvedenej skutočnosti dozvie „ až keď jeho hostia dostanú pokutu za to, že vošli motorovým vozidlom do územia“, kde to pred vyhlásením ochrany bolo dovolené. Dovoľujeme si upozorniť, že väčšina rekreačných zariadení lanoviek, lyžiarskych tratí je umiestnená na pozemkoch na základe nájomného vzťahu. Ak orgán ochrany prírody oznamuje zámer vyhlásiť chránené územie ak sa o ňom aj vlastník rekreačného zariadenia dozvie, nemá možnosť uvedený proces pripomienkovať, lebo nie je vlastníkom pozemku na ktorom je jeho majetok umiestnený. Žiadame aby sa v celom texte zákona upravilo používanie pojmu „vlastník (správca, nájomca) pozemku“ na „vlastník (správca, nájomca) nehnuteľnosti“.  	Z 	N 	Pripomienka totožná s pripomienkou Republikovej únie zamestnávateľov.  	
ZCR SR 	K bodu 47 v spojitosti s bodmi 63 a 64: V § 50 ods. 8 sa súčasný text nahrádza textom ktorý znie : (8) ) Ak vyhlásením ochrany dôjde k obmedzeniu bežného obhospodarovania alebo ak je to v záujme ochrany prírody a krajiny, správca majetku štátu podľa o 
Uvedenými novelizačnými bodmi sa má napraviť „ dlhoročná krivda“ páchaná na vlastníkoch pozemkov najmä v chránených územiach vyhlásených pred rokom 1989, ale bohužiaľ aj po roku 1989, keďže podľa platnej právnej úpravy je povinnosťou orgánu ochrany prírody a krajiny vlastníka (správcu, nájomcu) pozemkov so zámerom vyhlásiť na ich pozemkoch chránené územie len oboznámiť a ich pripomienky prerokovať. Podľa navrhovanej novely bude možné bez súhlasu vlastníka vyhlásiť iba chránené územie s druhým a tretím stupňom ochrany a územie patriace do európskej sústavy chránených území bez rozdielu stupňa ochrany. 
Ak vlastníkovi pozemkov vo vyhlasovanom chránenom území vznikne ujma z dôvodu určenia podmienok ochrany, orgán ochrany prírody musí vlastníkovi ponúknuť uzavretie dohody o určení výšky a spôsobe poskytnutia náhrady za obmedzenie vlastníckeho práva. 
Pojem obmedzenie vlastníckeho práva ani ujma novela zákona bližšie nešpecifikuje. Podľa § 61ods. 1 je vlastník pozemku povinný strpieť obmedzenia vyplývajúce zo zákazov a iných podmienok ochrany ustanovených zákonom alebo na jeho základe. Ak v dôsledku týchto obmedzení a opatrení dochádza k obmedzeniu bežného obhospodarovania patrí vlastníkov pozemku primeraná náhrada. 
Uvedený pojmový rozpor navrhujeme riešiť nasledovne. 
V § 50 ods. 8 znie: 
„ (8) Ak vyhlásením ochrany dôjde k obmedzeniu bežného obhospodarovania alebo ak je to v záujme ochrany prírody a krajiny, správca majetku štátu podľa osobitných predpisov 93d,93e, ponúkne vlastníkovi dotknutého pozemku uzavretie zámennej zmluvy. Ak uzavretie zámennej zmluvy nebude možné organizácia ochrany prírody vlastníkovi dotknutého pozemku v chránených územiach ponúkne uzavretie nájomnej zmluvy (§61a), zmluvy o zabezpečení starostlivosti (§61b), alebo kúpnej zmluvy (§ 61 c). Ak uzavretie nájomnej zmluvy, zmluvy o zabezpečení starostlivosti alebo kúpnej zmluvy nebude možné patrí vlastníkovi pozemku náhrada za obmedzenie bežného obhospodarovania (§ 61 )“. 
 	Z 	ČA 	nová úprava § 50 v spojení s § 61 a novou úpravou finančnej náhrady 	
ZCR SR 	Novelizačný bod 59 navrhujeme vypustiť bez náhrady. 
Podľa uvedeného novelizačného bodu, ak si osoba, ktorá uskutočňovala výskum osobitne chránených častí prírody a krajiny na základe súhlasu orgánu ochrany prírody a krajiny splnila povinnosť a odovzdala výsledky výskumu organizácii ochrany prírody a krajiny, ale neuzavrela s vlastníkom pozemku dohodu o podmienkach jeho vykonávania, bude síce môcť výsledky svojho výskumu publikovať, ale orgány ochrany prírody nebudú uvedené výsledky môcť použiť pre účely zákona o ochrane prírody a krajiny. T.z., že napr. odborná organizácia bude mať výsledky výskumu v danom území, bude vedieť o publikovaní výskumu z daného územia z publikácie uverejnenej v renomovanom časopise a dostane ďalšiu žiadosť o uskutočnenie totožného výskumu iným subjektom. Odborná organizácia nebude môcť nesúhlasiť s jeho opätovným uskutočňovaním, keďže podľa návrhu novely zákona nemôže výsledky výskumu uskutočneného bez súhlasu vlastníka použiť na účely zákona t.j. napr. aj na odôvodnenie, že nesúhlasí s povolením výskumu, keďže totožný výskum už bol uskutočnený. Dôsledkom takéhoto ustanovenia môže byť zničenie osobitne chránených častí prírody výskumom. 
Ustanovenie navrhnuté v uvedenom novelizačnom bode je absurdné. MŽP SR má v svojej kompetencii aj iné druhy výskumu ako je výskum osobitne chránených častí prírody a krajiny napr. geologický výskum a prieskum, ktorý upravuje zákon č. 569/2007 Z.z. Aj v uvedenom zákone sa ten kto uskutočňuje geologický prieskum musí dohodnúť s vlastníkom pozemku na ktorom sa prieskum uskutočňuje ale obdobnú absurdnú vetu o nemožnosti použitia výsledkov geologického prieskumu pre účely zákona ak bol výskum uskutočnený bez dohody s vlastníkom pozemkov už zákon neobsahuje. 
Uvedené ustanovenie je diskriminačné voči osobám uskutočňujúcim výskum osobitne chránených častí prírody. Uvedeným novelizačným bodom MŽP SR nepochopiteľne komplikuje prácu vlastným orgánom štátnej správy ochrany prírody a krajiny a organizáciám ochrany prírody a krajiny. ŠOP SR napr. pri sprevádzaní osôb v chránených územiach pri podávaní odborného výkladu o prírodných hodnotách chráneného územia nebude môcť použiť informácie získané zo správy o výskume, ak tento nebol uskutočnený so súhlasom vlastníka. Skutočnosť či bol výskum z ktorého dostala správu uskutočnený so súhlasom vlastníka si ale ŠOP SR bude musieť overiť na vlastné náklady. Takéto výsledky výskumu aj keď budú odovzdané budú nepoužiteľné a mali by byť takto v databáze aj označené. 
 	O 	A 	ponechané platné znenie § 56 ods. 3 	
ZCR SR 	K novelizačnému bodu 62: Žiadame doplniť uvedené ustanovenie o subjekt, ktorý bude uvedenú licenciu udeľovať a podmienky za ktorých bude možné licenciu získať, alebo už získanú odobrať. 
Navrhuje sa, aby sprievodcovskú činnosť v chránených územiach t.j. sprevádzanie osôb v chránených územiach za účelom podania odborného výkladu o prírodných hodnotách chráneného územia a spôsobe jeho ochrany podľa zákona č.543/2002 Z .z. v prípade, že ide o územie s tretím až piatym stupňom ochrany vykonávala Štátna ochrana prírody Slovenskej republiky prostredníctvom svojich zamestnancov a osoby, ktorým bolo na túto činnosť udelená licencia. Vykonávanie sprievodcovskej činnosti na základe oprávnenia podľa osobitného predpisu, ktorým je podľa odkazu pod čiarou č.86b - Príloha č. 4 zákona č. 455/1991 Zb. o živnostenskom podnikaní neoprávňuje osobu, vlastniacu toto oprávnenie k uskutočňovaniu sprievodcovskej činnosti v chránených územiach. 
Vítame zmenu uvedeného ustanovenia § 58a v tom zmysle, že sprievodcovskú činnosť v chránených územiach s tretím až piatym stupňom ochrany budú môcť vykonávať aj iné osoby, ak im bola udelená licencia, nemôžeme však súhlasiť s tým aby podrobnosti o udelení licencie a dôvodoch jej odobratia boli uvedené vo všeobecne záväznom právnom predpise, ktorého obsah nepoznáme, keďže zatiaľ nebol zverejnený. Domnievame sa, že neuvedenie subjektu, ktorý udeľuje licenciu ako aj povinností - podmienok za ktorých je možné licenciu získať, prípadne kedy je možné licenciu odobrať je v rozpore čl. 13 zákona č. 460/1998 Zb. K uvedenej úvahe nás vedie skutočnosť že ministerstvo v obdobných prípadoch, kedy umožňuje vykonávanie činnosti ustanovenej zákonom fyzickým alebo právnických osobám stanovuje podmienky za ktorých je možné činnosť vykonávať v zákone, napr. § 55 zákona č. 543/2002 Z.z., zákon 223/2001 Z.z. o odpadoch alebo zákona č. 261/2002 Z.z. o prevencii závažných priemyselných havárií a o zmene a doplnení niektorých zákonov. 
Požadujeme doplniť uvedené ustanovenie o subjekt, ktorý bude uvedenú licenciu udeľovať a podmienky za ktorých je možné licenciu získať alebo už získanú licenciu odobrať. 
 	Z 	N 	novelizačný bod 62 sa vypúšťa 	
ZCR SR 	K novelizačnému bodu 63 pozri pripomieny v odôvodnení! 
V navrhovanom § 61 ods. 3 a odseku 4 je dvakrát definované bežné obhospodarovanie. Ustanovenie § 61 ods. 4 navrhujeme vypustiť ako nadbytočné. 
V navrhovanom § 61 ods. 6 a navrhujeme vypustiť slová „príslušným orgánom ochrany prírody“. 
V navrhovanom § 61 ods. 7 navrhujeme vypustiť slová „v zastúpení príslušným orgánom ochrany prírody“. 
Uvedenými ustanoveniami sa nepriamo vstupuje do kompetencií správcov majetku štátu, ktoré sú upravené osobitným predpisom. 
V navrhovanom § 61 ods. 11 sa umožňuje aby si nárok na náhradu za obmedzenie bežného obhospodarovania uplatnil aj nájomca. Ustanovenie § 61 ods. 11 navrhujeme vypustiť. 
Uvedené ustanovenie je v rozpore s ustanovením § 61 ods. 1, ktoré deklaruje iba povinnosti vlastníka vo vzťahu k obmedzeniam vyplývajúcim so zákona a náhradu za obmedzenie bežného obhospodarovania zákona priznáva podľa odkazu pod čiarou č. 89, podľa čl.20 ods. 4 Ústavy SR iba vlastníkovi. 
V navrhovanom § 61c ods. 1 navrhujeme vypustiť slová „ na podnet orgánu ochrany prírody“. 
Organizácia ochrany prírody je právny subjekt, ktorý koná samostatne . Akýkoľvek podnet na kúpu pozemkov, ktorý dostane či už od orgánu ochrany prírody alebo vlastníka môže realizovať iba na základe zákonom stanovených podmienok. 
V navrhovanom § 61d ods. 1 sa deklaruje, že finančný plán sa tvorí za účelom zámeny pozemkov, nájmu pozemkov, zmluvnej starostlivosti alebo kúpy pozemkov. Vzhľadom k tomu, že MŽP SR ani ním zriadené organizácie ochrany prírody nie sú kompetentné uskutočňovať zámenu pozemkov, nemajú ani oprávnenie získavať finančné prostriedky potrebné k administratíve (napr. geometrické plány) zámeny pozemkov. Navrhujeme preto, aby všeobecne záväzný právny predpis o podrobnostiach a o spôsobe zostavenia finančného plánu vydalo MŽP SR po dohode s MPaRV SR. 

Vzhľadom k tomu, že súčasťou nového spôsobu riešenia náhrad za obmedzenia vlastníckeho práva majú byť aj prehodnotenie siete chránených území, môže nastať situácia, že dnešné územia v treťom stupni ochrany vo vlastníctve štátu by bolo vhodné zameniť za pozemky v súkromnom vlastníctve. Súčasné znenie § 62 však uvedenú skutočnosť zablokuje. Pritom podľa § 61c ods. 1 má štát záujem prednostne o pozemky v chránených územiach so štvrtým a piatym stupňom, ktoré ale nebude môcť zamieňať za pozemky s tretím stupňom ochrany. 

 	Z 	ČA 	nová úprava novelizačných bodov 63 a 64 	
ZCR SR 	Vložiť nový novelizačný bod 65: "V § 62 ods. vypustiť slová "s tretím" a nahradiť ich slovbom "so". 
Úpravou znenia § 62 ods. 1 sa redukuje zákaz zakotvený v platnom ustanovení. 

Zväz cestovného ruchu Slovenskej republiky, združuje rozhodujúce celoslovenské združenia cestovného ruchu (Zväz hotelov a reštaurácií SR, Slovenská asociácia cestovných kancelárií a cestovných agentúr, Bratislavská hotelová asociácia, Lavex - lanovky a vleky, Historické hotely Slovenska, Slovenský zväz vidieckej turistiky a agroturistiky, Slovenská spoločnosť sprievodcov cestovného ruchu, Asociácia slovenských kúpeľov, Asociácia informačných centier Slovenska) . Vzhľadom k tomu, že zastupujeme záujmy veľkého počtu subjektov žiadame Vás o písomnú informáciu ako boli akceptované naše pripomienky. V prípade, že nebudú naše pripomienky akceptovaná žiadame o ich osobné prerokovanie s našimi zástupcami. 

 	Z 	ČA 	Nová úprava § 62 ods. 3 doplnený o písm. d). 	
Slovenský rybársky zväz- Rada Žilina 	K bodu 8: 
§ 4 navrhujeme doplniť o odsek 8: “Na územiach NATURA 2000, a v územiach s II. a vyšším stupňom ochrany zakázať plánovanie, povoľovanie a výstavbu MVE s výnimkou už existujúcich nepriechodných migračných bariér, kde vybudovaním MVE a realizáciou rybovodu dôjde k spriechodneniu bariéry. Podmienkou realizácie MVE v týchto územiach musí byť súhlas užívateľa a orgánu ochrany prírody a krajiny. 	Z 	N 	rozsah zmien úpravy § 4 ods. 6 a 7 je v rozsahu dohody s Ministerstvom dopravy, výstavby a regionálneho rozvoja SR po rozporových konaniach 	
Slovenský rybársky zväz- Rada Žilina 	K bodu 12: 
§ 7 písm. c) navrhujeme vypustiť 	Z 	N 	pripomienka nespĺňa náležitosti podľa čl 14 ods. 1 a 2 Legislatívnych pravidiel vlády SR  	
Slovenský rybársky zväz- Rada Žilina 	K bodu 13: 
V §7a ods.1 vložiť za text novú vetu „Zoznam nepôvodných a inváznych druhov živočíchov musí byť prerokovaný s užívateľmi poľovných a rybárskych revírov a musia byť akceptované ich stanoviská.“ 
V §7a ods. 5 navrhujeme vypustiť text: „a užívateľ poľovného revíru, užívateľ rybárskeho revíru“ 
V §7a ods.7 navrhujeme vypustiť text „ alebo použitie ako návnady“. 
 	Z 	N 	pripomienka nespĺňa náležitosti podľa čl 14 ods. 1 a 2 Legislatívnych pravidiel vlády SR, Ministerstvo zotrváva na úprave týkajúcej sa regulácie rozširovania nepôvodných druhov a odstraňovania inváznych druhov živočíchov. Po rozporových konaniach boli vykonané určité úpravy zohľadňujúce pripomienky najmä Ministerstva pôdohospodárstva a rozvoja vidieka SR.  	
Slovenský rybársky zväz- Rada Žilina 	K bodu 63: 
V § 61 ods.1 doplniť za slovné spojenie “ vlastník pozemku“ čiarku a text “ , užívateľ poľovného revíru a užívateľ rybárskeho revíru“, za slovné spojenie “vlastníkovi pozemku“, vložiť čiarku a text „užívateľovi poľovného revíru a užívateľovi rybárskeho revíru“ 
V § 61 ods.2 vypustiť písmeno a) 
V § 61 ods.3 vložiť písm. “d) hospodárenie v rybárskych revíroch v súlade so zákonom č. 139/2002 Z. z. o rybárstve v znení neskorších predpisov“ 
V § 61 ods.4 do slovného spojenia „ zmena spôsobu využitia pozemku“ vložiť sa slovo zmena čiarku a slovo “alebo obmedzenie“ . 
V § 61 ods.10 doplniť písm. „ d) užívateľ poľovného alebo rybárskeho revíru“ 
 	Z 	N 	náhrada podľa § 61 a nasl. je pre vlastníkov pozemkov v chránených územiach za obmedzenie bežného obhospodarovanie z titulu ochrany prírody, okrem vlastníka sa navrhuje možnosť uplatnenia finančnej náhrady aj pre nájomcu, ktorý pozemok obhospodaruje, poznámka: pripomienka nespĺňa náležitosti podľa čl 14 ods. 1 a 2 Legislatívnych pravidiel vlády SR 	
Slovenský rybársky zväz- Rada Žilina 	K bodu 105: 
V § 98 doplniť ods. 6 „Náhradu škody na rybách možno poskytnúť, ak škoda bola spôsobená určeným živočíchom, ktorý sa v čase a na mieste vzniku škody preukázateľne zdržiava. Ak bola škoda na rybách v rybárskom revíri spôsobená určeným živočíchom, ktorý nie je voľne žijúcim vtákom, poskytne sa náhrada škody na základe vyčíslenia škody znaleckým posudkom. Ak bola škoda na rybách spôsobená určeným živočíchom, ktorý je voľne žijúcim vtákom, náhrada sa poskytne, len ak v lokalite, kde došlo k vzniku škody, nebola orgánom ochrany prírody celoročne povolená výnimka z podmienok druhovej ochrany podľa § 35 ods. 1 písm. a) až c).“. 

 	Z 	N 	ustanovenia o rozsahu náhrady škody spôsobenej živočíchmi a podmienkach jej nároku sa upravili na základe poznatkov z doterajšej praxe - poznámka - pripomienka nespĺňa náležitosti podľa čl 14 ods. 1 a 2 Legislatívnych pravidiel vlády SR 	
Slovenský rybársky zväz- Rada Žilina 	K bodu 109: 
V § 99 ods. 3 z doplnenej vety navrhujeme vypustiť spojenie „ a rybách“ a vložiť ďalšiu vetu: 
„Pri škode na rybách v rybárskych revíroch a rybochovných zariadeniach sa uhradí škoda, ktorá vznikla v dôsledku ich usmrtenia, zranenia spôsobeného určeným živočíchom a strata na produkcii a reprodukcii.“ 
 	Z 	N 	ustanovenia o rozsahu náhrady škody spôsobenej živočíchmi a podmienkach jej nároku sa upravili na základe poznatkov z doterajšej praxe 	
Slovenský rybársky zväz- Rada Žilina 	§ 60: 
§ 60 ods. 2 za slovné spojenie „dotknutého pozemku, budovy alebo podzemného priestoru“ navrhujeme vložiť text „alebo užívateľom dotknutého poľovného alebo rybárskeho revíru“ 

§ 60 ods. 3 navrhujeme upraviť takto „(3) Finančný príspevok sa môže poskytnúť vlastníkovi (správcovi, nájomcovi) pozemku a užívateľovi dotknutého poľovného alebo rybárskeho revíru na zabezpečenie opatrení týkajúcich sa starostlivosti o pozemok, budovu alebo podzemný priestor alebo poľovný alebo rybársky revír“ 

§ 60 ods. 4 navrhujeme upraviť takto :“(4) Výška finančného príspevku je vyjadrením nákladov vlastníka (správcu, nájomcu) dotknutého pozemku, budovy alebo podzemného priestoru alebo užívateľa dotknutého poľovného alebo rybárskeho revíru na zabezpečenie realizácie opatrení týkajúcich sa starostlivosti o pozemok, budovu alebo podzemný priestor alebo poľovný a rybársky revír a určuje sa dohodou medzi orgánom ochrany prírody alebo ním poverenou organizáciou ochrany prírody a vlastníkom (správcom, nájomcom) podľa „ 

§ 60 ods. 4 písm. a) na koniec odseku navrhujeme vložiť text „alebo poľovný alebo rybársky revír“ 

§ 60 ods. 4 písm. b)za slovné spojenie „budovu alebo podzemný priestor „ navrhuje vložiť text „alebo poľovný alebo rybársky revír“ 

§ 60 ods. 4 písm. c) za slovné spojenie „udržiavaním budovy alebo podzemného priestoru“ navrhujeme vložiť text „alebo poľovného alebo rybárskeho revíru“ 

§ 60 ods. 6 navrhujeme upraviť takto: „(6) Finančný príspevok sa poskytuje pred realizáciou dohodnutých opatrení týkajúcich sa starostlivosti o pozemok, budovu alebo podzemný priestor alebo poľovný a rybársky revír, a to v tom kalendárnom roku, keď sa záväzok vlastníka (nájomcu, správcu) dotknutého pozemku, budovy alebo podzemného priestoru alebo užívateľa dotknutého poľovného a rybárskeho revíru zabezpečiť príslušné opatrenie na udržanie alebo dosiahnutie priaznivého stavu časti krajiny má plniť.“ 

§ 60 ods. 7 za slovné spojenie „budovy alebo podzemného priestoru“ navrhujeme vložiť text „alebo užívateľ dotknutého poľovného alebo rybárskeho revíru“ 

§ 60 ods.8 za slovné spojenie„budovy alebo podzemného priestoru“ navrhujeme vložiť text „alebo užívateľ dotknutého poľovného alebo rybárskeho revíru“ 
 	Z 	N 	Pripomienka je nad rámec rozsahu novelizácie zákona.  	
ÚOOÚ 	bodu 11. k § 6 ods. 8  
K bodu 11. k § 6 ods. 8 navrhovaného zákona: 
V ustanovení § 6 ods. 8 návrhu zákona č. 543/2002 Z. z. o ochrane prírody a krajiny v znení neskorších predpisov a ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákony požadujeme, aby podrobnosti o uložení opatrenia v prípade, ak v nich budú spracúvané osobné údaje určil zákon v rámci svojho znenia, nie všeobecne záväzný právny predpis ministerstva. 

Odôvodnenie: 
Z pohľadu ochrany osobných údajov je potrebné, aby podstatné náležitosti zakotvené v § 7 ods. 3 zákona č. 428/2002 Z. z. obsahoval osobitný zákon a nie právny predpis nižšej právnej sily, ako zákon. 
Na základe toho nie je možné ponechať ustanovenie obsahových náležitostí na právnu normu, ktorá má nižšiu právnu silu, ako je zákon. Všeobecne záväzný právny predpis nesmie ísť nad rámec zákonnej úpravy. 

Len osobitný zákon s náležitosťami podľa § 7 ods. 3 zákona č. 428/2002 Z. z. je možné považovať za spôsobilý právny základ spracúvania osobných údajov a teda dodatočný súhlas dotknutej osoby so spracúvaním osobných údajov už nie je potrebné, aby bol inkorporovaný v znení zákona. 
 	O 	N 	§ 6 ods. 7 a 8 vypustené 	
ÚOOÚ 	bodu 62. k § 58a ods. 2 a 4  
K bodu 62. k § 58a ods. 2 a 4 navrhovaného zákona: 
V ustanovení § 58a ods. 2 a 4 návrhu zákona č. 543/2002 Z. z. o ochrane prírody a krajiny v znení neskorších predpisov a ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákony požadujeme, aby podrobnosti o podmienkach udelenia licencie a odobratia licencie v prípade, ak v nich budú spracúvané osobné údaje dotknutých osôb ustanovil zákon v rámci svojho znenia, nie všeobecne záväzný právny predpis, ktorý vydá ministerstvo. 

Odôvodnenie: 
Z pohľadu ochrany osobných údajov je potrebné, aby podstatné náležitosti zakotvené v § 7 ods. 3 zákona č. 428/2002 Z. z. obsahoval osobitný zákon a nie právny predpis nižšej právnej sily ako zákon. 
Na základe toho nie je možné ponechať ustanovenie obsahových náležitostí (podrobnosti o podmienkach udelenia licencie a odobratia licencie) na právnu normu, ktorá má nižšiu právnu silu, ako je zákon. Všeobecne záväzný právny predpis nesmie ísť nad rámec zákonnej úpravy. 

Len osobitný zákon s náležitosťami podľa § 7 ods. 3 zákona č. 428/2002 Z. z. je možné považovať za spôsobilý právny základ spracúvania osobných údajov a teda dodatočný súhlas dotknutej osoby so spracúvaním osobných údajov už nie je potrebné, aby bol inkorporovaný v znení zákona. 

 	O 	N 	novelizačný bod 62 vypustený 	
ÚOOÚ 	bodu 63. k § 61 ods. 12, 17 a 18  
K bodu 63. k § 61 ods. 12, 17 a 18 navrhovaného zákona: 
V ustanovení § 61 ods. 12, 17 a 18 návrhu zákona č. 543/2002 Z. z. o ochrane prírody a krajiny v znení neskorších predpisov a ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákony požadujeme, aby podrobnosti o obsahových náležitostiach písomného nároku oprávnenej osoby, ako aj o rozsahu ministerstvom vedenej evidencie týchto nárokov a registra o priznaných nárokoch na náhradu priamo ustanovoval zákon v rámci svojho znenia, nie nariadenie vydané vládou Slovenskej republiky. 
Táto pripomienka je zásadná. 

Odôvodnenie: 
Z pohľadu ochrany osobných údajov je potrebné, aby podstatné náležitosti zakotvené v § 7 ods. 3 zákona č. 428/2002 Z. z. obsahoval osobitný zákon a nie právny predpis nižšej právnej sily ako zákon. 
Na základe toho nie je možné ponechať ustanovenie vyššie spomenutých obsahových náležitostí na právnu normu, ktorá má nižšiu právnu silu, ako je zákon. Všeobecne záväzný právny predpis nesmie ísť nad rámec zákonnej úpravy. 

Len osobitný zákon s náležitosťami podľa § 7 ods. 3 zákona č. 428/2002 Z. z. je možné považovať za spôsobilý právny základ spracúvania osobných údajov a teda dodatočný súhlas dotknutej osoby so spracúvaním osobných údajov už nie je potrebné, aby bol inkorporovaný v znení zákona. 
 	Z 	ČA 	náležisoti žiadosti doplnené do zákona, podľa nového znenia novej úpravy finančnej náhrady do § 61e  	
ÚOOÚ 	bodu 64. k § 61a ods. 7  
K bodu 64. k § 61a ods. 7 navrhovaného zákona: 
V ustanovení § 61a ods. 7 návrhu zákona č. 543/2002 Z. z. o ochrane prírody a krajiny v znení neskorších predpisov a ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákony požadujeme, aby podrobnosti o rozsahu evidencie nájomných zmlúv priamo ustanovoval zákon v rámci svojho znenia, nie všeobecne záväzný právny predpis, ktorý vydá ministerstvo. 
Táto pripomienka je zásadná. 

Odôvodnenie: 
Z pohľadu ochrany osobných údajov je potrebné, aby podstatné náležitosti zakotvené v § 7 ods. 3 zákona č. 428/2002 Z. z. obsahoval osobitný zákon a nie právny predpis nižšej právnej sily ako zákon. 
Na základe toho nie je možné ponechať ustanovenie obsahových náležitostí (rozsah evidencie nájomných zmlúv) na právnu normu, ktorá má nižšiu právnu silu, ako je zákon. Všeobecne záväzný právny predpis nesmie ísť nad rámec zákonnej úpravy. 

Len osobitný zákon s náležitosťami podľa § 7 ods. 3 zákona č. 428/2002 Z. z. je možné považovať za spôsobilý právny základ spracúvania osobných údajov a teda dodatočný súhlas dotknutej osoby so spracúvaním osobných údajov už nie je potrebné, aby bol inkorporovaný v znení zákona. 
 	Z 	N 	ustanovenie vypustené - nová úprava náhrady za obmedzenie bežného obhospodarovania všeobecne vrátane novej úpravy jednotlivých inštitútov náhrad- § 61 a § 61e na základe výsledkov rozporových konaní s rôznymi subjektami 	
ÚOOÚ 	bodu 64. k § 61b ods. 4 a 8  
K bodu 64. k § 61b ods. 4 a 8 navrhovaného zákona: 
V ustanovení § 61b ods. 4 a 8 návrhu zákona č. 543/2002 Z. z. o ochrane prírody a krajiny v znení neskorších predpisov a ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákony požadujeme, aby podrobnosti o rozsahu evidencie zmlúv o starostlivosti a taktiež obsahové náležitosti písomnej žiadosti organizácii ochrany prírody o uzavretie zmluvy priamo ustanovoval zákon v rámci svojho znenia, nie všeobecne záväzný právny predpis, ktorý vydá ministerstvo. 
Táto pripomienka je zásadná. 

Odôvodnenie: 
Z pohľadu ochrany osobných údajov je potrebné, aby podstatné náležitosti zakotvené v § 7 ods. 3 zákona č. 428/2002 Z. z. obsahoval osobitný zákon a nie právny predpis nižšej právnej sily ako zákon. 
Na základe toho nie je možné ponechať ustanovenie obsahových náležitostí (rozsah evidencie zmlúv o starostlivosti, obsahové náležitosti písomnej žiadosti organizácii ochrany prírody o uzavretie zmluvy) na právnu normu, ktorá má nižšiu právnu silu, ako je zákon. Všeobecne záväzný právny predpis nesmie ísť nad rámec zákonnej úpravy. 

Len osobitný zákon s náležitosťami podľa § 7 ods. 3 zákona č. 428/2002 Z. z. je možné považovať za spôsobilý právny základ spracúvania osobných údajov a teda dodatočný súhlas dotknutej osoby so spracúvaním osobných údajov už nie je potrebné, aby bol inkorporovaný v znení zákona. 
 	Z 	N 	ustanovenie § 61b ods. 4 a 8 sa vypúšťajú - nová úprava náhrady za obmedzenie bežného obhospodarovania všeobecne vrátane novej úpravy jednotlivých inštitútov náhrad- § 61 a § 61e na základe výsledkov rozporových konaní s rôznymi subjektami 	
ÚOOÚ 	bodu 64. k § 61c ods. 4  
K bodu 64. k § 61c ods. 4 navrhovaného zákona: 
V ustanovení § 61c ods. 4 návrhu zákona č. 543/2002 Z. z. o ochrane prírody a krajiny v znení neskorších predpisov a ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákony požadujeme, aby podrobnosti o rozsahu evidencie kúpnych zmlúv priamo ustanovoval zákon, nie všeobecne záväzný právny predpis, ktorý vydá ministerstvo. 
Táto pripomienka je zásadná. 

Odôvodnenie: 
Z pohľadu ochrany osobných údajov je potrebné, aby podstatné náležitosti zakotvené v § 7 ods. 3 zákona č. 428/2002 Z. z. obsahoval osobitný zákon a nie právny predpis nižšej právnej sily ako zákon. 
Na základe toho nie je možné ponechať ustanovenie obsahových náležitostí (rozsah evidencie kúpnych zmlúv) na právnu normu, ktorá má nižšiu právnu silu, ako je zákon. Všeobecne záväzný právny predpis nesmie ísť nad rámec zákonnej úpravy. 

Len osobitný zákon s náležitosťami podľa § 7 ods. 3 zákona č. 428/2002 Z. z. je možné považovať za spôsobilý právny základ spracúvania osobných údajov a teda dodatočný súhlas dotknutej osoby so spracúvaním osobných údajov už nie je potrebné, aby bol inkorporovaný v znení zákona. 
 	Z 	N 	ustanovenie vypustené - nová úprava náhrady za obmedzenie bežného obhospodarovania všeobecne vrátane novej úpravy jednotlivých inštitútov náhrad- § 61 a § 61e na základe výsledkov rozporových konaní s rôznymi subjektami 	
ÚOOÚ 	bodu 76. k § 65a ods. 2 a 3  
K bodu 76. k § 65a ods. 2 a 3 navrhovaného zákona: 
V ustanovení § 65a ods. 2 a 3 návrhu zákona č. 543/2002 Z. z. o ochrane prírody a krajiny v znení neskorších predpisov a ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákony požadujeme, aby rozsah spracúvaných osobných údajov vo všetkých evidenciách a štátnych zoznamoch tu spomenutých ustanovoval zákon v rámci svojho znenia, nie všeobecne záväzný právny predpis, ktorý vydá ministerstvo. Z tohto dôvodu tiež požadujeme odstránenie slova „najmä“ z § 65a ods. 3 navrhovaného zákona. 
Táto pripomienka je zásadná. 

Odôvodnenie: 
Z pohľadu ochrany osobných údajov je potrebné, aby podstatné náležitosti zakotvené v § 7 ods. 3 zákona č. 428/2002 Z. z. obsahoval osobitný zákon a nie právny predpis nižšej právnej sily ako zákon. 
Na základe toho nie je možné ponechať ustanovenie obsahových náležitostí (všetkých evidencií a štátnych zoznamov tu uvedených) na právnu normu, ktorá má nižšiu právnu silu, ako je zákon. Všeobecne záväzný právny predpis nesmie ísť nad rámec zákonnej úpravy. 

Len osobitný zákon s náležitosťami podľa § 7 ods. 3 zákona č. 428/2002 Z. z. je možné považovať za spôsobilý právny základ spracúvania osobných údajov a teda dodatočný súhlas dotknutej osoby so spracúvaním osobných údajov už nie je potrebné, aby bol inkorporovaný v znení zákona. 

 	Z 	ČA 	rozsah osobných údajov potrebných na spracovanie evidencie je v zákone, všeobecne záväzný právny predpis bude obsahovať podrobnosti o ďalších náležitostiach evidencie - ustanovenie preformulované 	
ÚOOÚ 	bodu 86. k § 71 ods. 5  
K bodu 86. k § 71 ods. 5 navrhovaného zákona: 
V ustanovení § 71 ods. 5 návrhu zákona č. 543/2002 Z. z. o ochrane prírody a krajiny v znení neskorších predpisov a ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákony požadujeme, aby zoznam osobných údajov, ktoré obsahuje osobitné písomné poverenie boli presne vymedzené v texte zákona. 
Táto pripomienka je zásadná. 

Odôvodnenie: 
Podľa § 6 ods. 1 písm. d) zákona č. 428/2002 Z. z. o ochrane osobných údajov v znení neskorších právnych predpisov považujeme za potrebné, aby prevádzkovateľ priamo v texte zákona vymedzil, zoznam osobných údajov spracúvaných na osobitnom písomnom poverení, lebo je povinný zabezpečiť, aby sa spracúvali len také osobné údaje dotknutých osôb - držiteľov osobitného písomného poverenia, ktoré svojím rozsahom a obsahom zodpovedajú účelu ich spracúvania a sú nevyhnutné na jeho dosiahnutie. 
 	Z 	N 	doplnené, že sa musí jednat o osobitné písomné poverenie na výkon štátneho dozoru, (podobná úprava - zákon č. 15/2005 Z.z. o ochrane druhov voľne žijúcich živočíchov a voľne rastúcich rastlín reguláciou obchodu s nimi a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov) 	
ÚOOÚ 	bodu 86. k § 71 ods. 9  
K bodu 86. k § 71 ods. 9 navrhovaného zákona: 
V ustanovení § 71 ods. 9 návrhu zákona č. 543/2002 Z. z. o ochrane prírody a krajiny v znení neskorších predpisov a ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákony požadujeme, aby identifikačné údaje objednávateľa inzerátu uvedeného pod značkou, ktoré sú vydavatelia tlače povinní na písomnú žiadosť orgánu ochrany prírody oznámiť, boli v zákone presne vyšpecifikované. 
Táto pripomienka je zásadná. 

Odôvodnenie: 
Podľa § 6 ods. 1 písm. d) zákona č. 428/2002 Z. z. o ochrane osobných údajov v znení neskorších právnych predpisov považujeme za potrebné, aby prevádzkovateľ priamo v texte zákona vymedzil, v akom rozsahu budú identifikačné údaje objednávateľa inzerátu uvedeného pod značkou spracúvané, lebo je povinný zabezpečiť, aby sa spracúvali len také osobné údaje dotknutých osôb - objednávateľov inzerátu vedených pod značkou, ktoré svojím rozsahom a obsahom zodpovedajú účelu ich spracúvania a sú nevyhnutné na jeho dosiahnutie. 
 	Z 	N 	ide o prevzatie platnej právnej úpravy - rozsah a obsah požadovaných údajov zodpovedá účelu ich spracúvania a je nevyhnutný na jeho dosiahnutie. (podobná úprava - zákon č. 15/2005 Z.z. o ochrane druhov voľne žijúcich živočíchov a voľne rastúcich rastlín reguláciou obchodu s nimi a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov) 	
ÚOOÚ 	bodu 86. k § 71 ods. 11  
K bodu 86. k § 71 ods. 11 navrhovaného zákona: 
V ustanovení § 71 ods. 11 návrhu zákona č. 543/2002 Z. z. o ochrane prírody a krajiny v znení neskorších predpisov a ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákony požadujeme, aby osobné údaje o odosielateľoch a adresátoch a skutočných príjemcoch prepravovaných nákladov boli v zákone presne vyšpecifikované. 
Táto pripomienka je zásadná. 

Odôvodnenie: 
Podľa § 6 ods. 1 písm. d) zákona č. 428/2002 Z. z. o ochrane osobných údajov v znení neskorších právnych predpisov považujeme za potrebné, aby prevádzkovateľ priamo v texte zákona vymedzil, ktoré osobné údaje o odosielateľoch a adresátoch a skutočných príjemcoch prepravovaných nákladov budú spracúvané, lebo je povinný zabezpečiť, aby sa spracúvali len také osobné údaje dotknutých osôb, ktoré svojím rozsahom a obsahom zodpovedajú účelu ich spracúvania a sú nevyhnutné na jeho dosiahnutie. 
 	Z 	A 	ustanovenie bolo spresnené (podobná úprava - zákon č. 15/2005 Z.z. o ochrane druhov voľne žijúcich živočíchov a voľne rastúcich rastlín reguláciou obchodu s nimi a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov)  	
ÚOOÚ 	bodu 86. k § 71 ods. 12  
K bodu 86. k § 71 ods. 12 navrhovaného zákona: 
V ustanovení § 71 ods. 12 návrhu zákona č. 543/2002 Z. z. o ochrane prírody a krajiny v znení neskorších predpisov a ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákony požadujeme, aby protokol vypracúvaný orgánom ochrany prírody mal priamo v texte zákona vyšpecifikované osobné údaje, ktoré bude obsahovať. 
Táto pripomienka je zásadná. 

Odôvodnenie: 
Podľa § 6 ods. 1 písm. d) zákona č. 428/2002 Z. z. o ochrane osobných údajov v znení neskorších právnych predpisov považujeme za potrebné, aby prevádzkovateľ priamo v texte zákona vymedzil, ktoré osobné údaje vo vyhotovovanom protokole bude o konkrétnych dotknutých osobách spracúvať, lebo je povinný zabezpečiť, aby sa spracúvali len také osobné údaje dotknutých osôb, ktoré svojím rozsahom a obsahom zodpovedajú účelu ich spracúvania a sú nevyhnutné na jeho dosiahnutie. 
 	Z 	A 	k protokolu doplnené, že musí obsahovať označenie kontrolovanej osoby,  	
LESY Slovenskej republiky š.p.  	 
LESY Slovenskej republiky, štátny podnik 
generálne riaditeľstvo 
Námestie SNP 8 
975 66 Banská Bystrica 

Adresát: 
Ministerstvo životného prostredia SR 
Sekcia ochrany prírody a tvorby krajiny 
Nám. Ľ.Štúra 1 
812 35 Bratislava 

Vec: 
Novela zákona o ochrane prírody a krajiny č. 543/2002 Z.z. - pripomienky 

Uznesením Vlády SR č. 471/2006 sa schválila koncepcia ochrany prírody 
Strategickým cieľom 3.1.1. bolo: 
Prehodnotiť súčasnú sústavu chránených území a vytvoriť reprezentatívnu národnú sústavu chránených území zabezpečujúcu ochranu biotopov národného významu a biotopov druhov národného významu, významných krajinných prvkov a území medzinárodného významu pri rešpektovaní ďalšieho nevýšenia plochy národnej sústavy chránených území. 

V programových vyhláseniach vlád sa od tohto obdobia (2006) tiež spomína nevyhnutnosť riešenia neudržateľnosti spôsobu akým sa organizuje a riadi ochrana prírody a krajiny na Slovensku. 

Čo sa týka predloženého návrhu novely zákona konštatujeme, že v porovnaní s pred časom predloženým návrhom nového zákona o ochrane prírody (práce na ktorom boli zastavené) boli z neho odstránené niektoré „problematické“ ustanovenia, na druhej strane musíme objektívne uviesť, že nie dostatočne a ani táto novela zákona neodstráni časom nakumulované neriešené problémy s nefunkčným a neudržateľným systémom ochrany prírody na Slovensku. 

Naďalej pretrváva trend direktívno-represívneho postupu v oblasti životného prostredia. Tento trend je nemotivačný a namiesto partnerského vzťahu (bez ktorého sa ochrana prírody nedá zabezpečovať) zase dostáva vlastníkov správcov pozemkov do opozičného postavenia, kedy si musia brániť svoje záujmy a povinnosti vyplávajúce im zo správy a užívania pozemkov, prípadne povinností vyplývajúcich z ostatných zákonných ustanovení riadneho hospodára. 

Novela ešte viac zhorší ekonomické prostredie poddimenzovaných vidieckych regiónov ďalšími povinnosťami (likvidácia inváznych druhov na náklady užívateľov pozemkov, napriek tomu že v drvivej väčšine nie sú pôvodcami ich šírenia). 

Novela nevyrieši rozdielnosť iných súvisiacich legislatív (zákon o lesoch) ktorých cieľom je starostlivosť o lesy a udržiavanie ich ekologicko-stabilnom stave, ktorý jediný dokáže zabezpečiť plnohodnotné fungovanie verejnoprospešných funkcií (rekreačná, voda, vzduch, ozdravná funkcia....). 

Novela nezreálni rozsah a intenzitu ochrany chránených území (mnohokrát neopodstatnene a neprimerane chránených) a neprispôsobí ju ekonomickým možnostiam štátu, iba prenesie značnú časť nákladov (ktoré štát nemal) na užívateľov pozemkov, čím ešte viac zparalyzuje ich činnosť a ešte viac oslabí ekonomicky poddimenzované oblasti vidieku, ich infraštruktúru a rozvoj. 

Očakávali sme že novela bude mať ambíciu vybudovať efektívnu, únosnú proporčne vyváženú ochranu prírody zohľadňujúcu sociálne a ekonomické aspekty v duchu trvalej udržateľnosti. Na takto prehodnotenú sústavu chránených území by bolo potom vhodné nastaviť kompenzačné mechanizmy a nie naopak zamieňať, prenajímať, vykupovať pozemky a potom ich následne (pre ich ochranársku neatraktívnosť) vyradiť zo sústavy chránených území? 

Vzhľadom na rozsah novelizačných bodov (120) je možné novelu skôr považovať za nový zákon o ochrane prírody. 

Novela neodstraňuje viacnásobné obmedzenia konkrétnej činnosti podľa rôznych §§. Tj. ak žiadateľ o činnosť splní podmienky pre vydanie súhlasu, prípadne výnimky, podľa §§ špeciálnej ochrany bude nakoniec obmedzený cez §§ znenia všeobecnej ochrany čo umožňuje ich neadresné znenie. 
Orgány, organizácie ochrany prírody, ako aj mimovládne organizácie na úseku životného prostredia podľa novely zákona budú naďalej požívať imunitu pred zodpovednosťou za stav 
chránených území, naďalej bude možné vypracovávať účelové stanoviská nepodložené dôkazmi a na ich základe vydávať neobjektívne rozhodnutia. Naďalej sa budú môcť vypracovávať aj projekty či už z národných ale štrukturálnych zdrojov, ktoré okrem žiadateľov neprinesú osoh nikomu dokonca ani chránenej prírode.... 
Kalkulácia v doložke vplyvov je nepodložený odhad, ktorý neberie do úvahy neprimeranosť a ekonomickú neúnosnosť sústavy chránených území. Deklarovaná úspora finančných prostriedkov štátu nie je reálna, došlo by iba k presunu nákladov na zabezpečenie ochrany prírody z rezortu ŽP na rezort pôdohospodárstva bez analýzy zvýšených nákladov nad rámec dnešných nákladov z dôvodu administrácie a zabezpečovania nových úloh rezortom, ktorý tieto činnosti doposiaľ nebol nútený vykonávať. Toto bude mať za následok, že súčasní správcovia pozemkov sa pravdepodobne dostanú do finančnej tiesne a stnú sa aj oni závislí od dotácií štátneho rozpočtu. 
Novela neprináša zjednodušenie legislatívneho prostredia v ŽP, nerieši konflikty s ostatnými zákonmi (napr.326/2005 Z.z.) a nepribližuje ochranu prírody obyvateľstvu, ale pritvrdzuje direktívny postup a naďalej bez koncepcie „čo ďalej s ochranou prírody“ navyšuje kompetencie ochrany prírody, čo sa už v minulosti ukázalo ako nesprávna cesta. 

LESY Slovenskej republiky, štátny podnik s cieľom, aby sa spôsob ochrany na Slovensku aspoň čiastočne stransparentnil, zjednodušil a zreálnil predkladajú nasledujúce požiadavky na úpravu predloženej novely zákona o ochrane prírody a krajiny: 

Pripomienka k bodu 1.: 

§ 1 odsek 1 znie: 

„(1) Tento zákon upravuje pôsobnosť orgánov štátnej správy a obcí, ako aj práva a povinnosti právnických osôb a fyzických osôb pri ochrane prírody a krajiny s cieľom dlhodobo zabezpečiť zachovanie prírodnej rovnováhy a ochranu rozmanitosti podmienok a foriem života a prírodných hodnôt a krás a utvárať podmienky na trvalo udržateľné využívanie prírodných zdrojov a na poskytovanie ekosystémových služieb berúc do úvahy hospodárske, sociálne a kultúrne potreby, ako aj regionálne a miestne pomery“. 

Návrh nového znenia: zo znenia § 1 navrhujeme vypustiť text „a na poskytovanie ekosystémových služieb“... 

Zdôvodnenie: Novela zákona v § 2 (základné pojmy) nedefinuje čo sa rozumie pod „poskytovaním ekosystémových služieb“. Bez definície ekosystémových služieb ide len o konštatovanie bez bližšieho významu. Navyše prax z nedávneho obdobia ukázala, ekosystémové služby (napr. produkcia kyslíka, absorpcia skleníkových plynov) lepšie poskytujú územia s nižším stupňom ochrany, prípadne územia bez neho. Dnes sme sa dostali do situácie že „za veľa peňazí“ sme dosiahli najhoršiu ponuku ekosystémových služieb v novodobej histórií hlavne vďaka bezdôvodnému a nepremyslenému sprísňovaniu (obmedzovaniu) pod rúškom ochrany prírody. 

Zásadná pripomienka k bodu 2 § 1.: 

Bod 2 §1 zákona znie: 

Ak tento zákon neustanovuje inak, vzťahujú sa na ochranu zložiek životného prostredia 4) osobitné predpisy 5) 

Návrh nového znenia: za pôvodný text žiadame doplniť 2 vetu.: 
...Nesmie pritom nastať situácia, kedy by obmedzením osobitného predpisu došlo k väčším škodám ako keby k obmedzeniu nedošlo... 

Zdôvodnenie: Nie vždy (z dôvodu vzdelania a odbornosti) je pracovník ochrany prírody spôsobilý objektívne a kompetentne posúdiť dopady svojho rozhodnutia (vzhľadom na profesionálne odbornú problematiku osobitného predpisu), pričom môžu a aj vznikajú škody a neprimerané ujmy nie len fyzickým, právnickým osobám, ale aj štátu, pričom nie zriedka bývajú vyššie, ako potenciálne (často len údajné) škody na životnom prostredí. 

Poznámka pod čiarou potom k odkazu 5) ostáva bez zmeny 

Pripomienka k bodu 3.: 

v § 2 odsek 1 znie: 

„(1) Ochranou prírody a krajiny sa podľa tohto zákona rozumie starostlivosť štátu, právnických osôb a fyzických osôb o voľne rastúce rastliny, voľne žijúce živočíchy a ich spoločenstvá, nerasty, skameneliny, geologické a geomorfologické útvary, prírodné biotopy a ekosystémy,10) ako aj starostlivosť o vzhľad a prístupnosť krajiny. Ochrana prírody a krajiny sa realizuje najmä obmedzovaním a usmerňovaním zásahov do prírody a krajiny, podporou a spoluprácou s vlastníkmi (nájomcami, správcami) pozemkov, ako aj spoluprácou s orgánmi verejnej správy.“. 

Návrh nového znenia: navrhujeme znenie druhej vety upraviť nasledovne: 
Ochrana prírody a krajiny sa realizuje spôsobom a postupmi, ktoré dávajú najväčší predpoklad dosiahnutia predmetu ochrany, podporou a spoluprácou s vlastníkmi (nájomcami, správcami) pozemkov, ako aj spoluprácou s orgánmi verejnej správy.“. 

Zdôvodnenie: Neraz sme svedkami toho, že práve obmedzením zásahov došlo k zániku, prípadne k zhoršeniu stavu biotopov, prípadne predmetu ochrany. Bolo by potrebné prejsť od direktívno-reštriktívnej ochrany prírody k motivačnej, konštruktívno- partnerskej schémy. V mnohých prípadoch neobjektívna reštrikcia mala opačný vplyv na predmet ochrany, ako sa očakávalo, čo malo za dôsledok aj dlhodobo zhoršujúci sa vzťah medzi užívateľmi pozemkov a ochranou prírody. Užívateľ pozemku musí byť partnerom ochrany prírody, ak je naozaj záujem dosiahnuť požadovaný efekt na oboch stranách. 

Zásadná pripomienka k bodu 4.: 

V § 2 ods. 2 sa za písmeno q) vkladá nové písmeno r), ktoré znie: 
„r) invázny druh nepôvodný druh, ktorého introdukcia alebo samovoľné šírenie ohrozuje biologickú rozmanitosť,“. 

Návrh riešenia: 
Invázne druhy naviazať na ich konkrétny zoznam 

Zdôvodnenie: Nesúhlasíme so všeobecnou definíciou (bez stanovenia konkrétnych inváznych druhov), vzhľadom na zadefinovanú povinnosť ich likvidácie, keďže pre vydaný zoznam sú presne nadefinované zákazy, no povinnosť ich odstraňovania nie je viazaná na tento zoznam. Tak môže nastať situácia, kedy povinnosť odstraňovať invázne druhy by platila pre akékoľvek nepôvodné druhy. Navyše, nie každý invázny druh je aj nebezpečný pre biodiverzitu (iba tie ktoré sa ľahko a rýchlo samovoľne šíria) 

Zásadná pripomienka k bodu 7.: 
V § 4 ods. 2 sa slová „túto činnosť po predchádzajúcom upozornení obmedzí alebo“ nahrádzajú slovami „písomne upozorní toho, kto činnosť vykonáva, a v prípade potreby určí obmedzujúce podmienky alebo túto činnosť“. 

Návrh riešenia: do § 4 navrhujem vložiť novelizačný bod (6) ktorý znie: 
§ 4 ods. (6) 
Činnosti ku ktorým sa vyjadril orgán ochrany prírody podľa § 9 zákona, prípadne v územiach európskej sústavy chránených území podľa § 28 ods. 4, sa nepovažujú za činnosti ktoré vedú k ohrozeniu existencie druhov rastlín a živočíchov, alebo k ich degenerácii, k narušeniu rozmnožovacích schopností, alebo k zániku ich populácie, 

Zdôvodnenie: Preformulovaním pôvodného znenia nedochádza k žiadnej obsahovej zmene. Navyše doposiaľ orgány štátnej správy využívali hlavne poslednú časť § a to je zákaz činnosti. Znenie neodstraňuje hlavný nedostatok § 4 a to je, že nestanovuje žiadne kritériá, parametre, kedy, za akých okolností (po naplnení ktorých skutkov) môže pracovník štátnej správy určiť obmedzujúce podmienky a kedy činnosť zakázať. A tak sa stáva že rozhodnutie o zákaze stojí výlučne na subjektívnom posúdení pracovníka ochrany prírody a to aj bez toho, že by bol povinný svoje rozhodnutie doložiť vierohodnými dôkazmi, čo mu umožňuje znenie §. 
Preto navrhujeme do znenia doplniť ods. 6), ktorý by aspoň čiastočne stransparentnil a zobjektivizoval postup ochrany prírody. 
Pozn: §4 sa často zneužíva v prípadoch, kedy niektoré zložky ochrany prírody, z dôvodu záujmu obmedziť užívateľa pozemkov neúspešne vyčerpali možnosti obmedziť ho podľa iných častí zákona. 

Zásadné pripomienky k bodu 8.: 
§ 4 
„(6) Každý, kto buduje vodnú stavbu alebo líniovú stavbu, ktorá môže ohroziť priaznivý stav populácií druhov živočíchov v dôsledku narušenia alebo obmedzenia ich migračných trás, je povinný použiť také riešenie, ktoré zachováva migračnú priechodnosť. Za týmto účelom je povinný zriaďovať vhodné technické alebo stavebné konštrukcie a zariadenia umožňujúce migráciu živočíchov v miestach, ktoré sa križujú s ich migračnými trasami, a zabezpečovať ich funkčnosť. 

Znenie ods. (6) žiadame vypustiť, nakoľko sa jedná o duplicitnú požiadavku dnes platného zákona o ochrane prírody. V rámci povoľovacieho a schvaľovacieho procesu má už dnes orgán štátnej správy dostatok nástrojov aby mohla požadovať naplnenie požiadavky, prípadne požadujeme minimálne upraviť text nasledovne: 

Návrh znenia: v prvej vete navrhujeme doplniť text: (technicky a finančne únosné), 
„(6) Každý, kto buduje vodnú stavbu alebo líniovú stavbu, ktorá môže ohroziť priaznivý stav populácií druhov živočíchov v dôsledku narušenia alebo obmedzenia ich migračných trás, je povinný použiť také riešenie technicky a finančne únosné, ktoré zachováva migračnú priechodnosť. Za týmto účelom je povinný zriaďovať vhodné technické alebo stavebné konštrukcie a zariadenia umožňujúce migráciu živočíchov v miestach, ktoré sa križujú s ich migračnými trasami, a zabezpečovať ich funkčnosť. 
Zdôvodnenie: Pracovníci ochrany prírody často predkladajú ne investora líniových stavieb neprimerané požiadavky aj v lokalitách, ktoré vzhľadom na finančnú náročnosť zariadenia (ekoduktu, podchodu...) neprinesú efekt zodpovedajúci tejto finančnej a technickej náročnosti. (napr. niekoľkoročné predĺženie a predraženie výstavby diaľnic)... 

(7) Ak je prevádzkou vodnej stavby alebo líniovej stavby ohrozené zabezpečenie priaznivého stavu populácií druhov živočíchov v ich prirodzenom areáli v dôsledku narušenia alebo obmedzenia ich migračných trás, orgán ochrany prírody môže nariadiť, aby vlastník alebo správca vodnej stavby alebo líniovej stavby na vlastné náklady vykonal v rámci plánovanej rekonštrukcie opatrenia na obnovu migračnej priechodnosti.“. 

Návrh znenia: znenie ods. (7) žiadame vypustiť z dôvodu jeho retroaktivity 

Zdôvodnenie: podľa navrhovaného znenia ods. 7 by mohol orgán štátnej správy uložiť vlastníkovi, alebo správcovi vybudovať zariadenia zabezpečujúce „obnovu priechodnosti“ bez akýchkoľvek regulatív, čo je z technického a finančného hľadiska nereálne. Navyše išlo by o zariadenia na už skolaudovaných stavbách čo by malo retroaktívny účinok. 
Navyše kto sa rozumie pod výrazom „vlastník (správca)“- vlastník čoho – stavby alebo pozemku, alebo prevázkovateľ líniovej stavby alebo investor ? 

Zásadná pripomienka k § 5.: 

Za ods. 5 žiadame doplniť novelizačný ods. 6 v znení 

(6) Ak vlastník (správca, nájomca) pozemku s osobitne chránenou časťou prírody a krajiny, a území medzinárodného významu manažuje tieto územia spôsobom, ktorý mu určil orgán životného prostredia, prípadne ho na nich obmedzil pri bežnom obhospodarovaní, je za priaznivý stav týchto území zodpovedný tento orgán. 

Pôvodné ods. 6, 7 sa prečíslujú 

Zdôvodnenie: podľa ods. 5 §5 je vlastník správca, nájomca pozemkov zodpovedný (je povinný ho zabezpečiť) za priaznivý stav časti krajiny. Ak toto územie nemôže z dôvodu obmedzení ochrany prírody obhospodarovať spôsobom ktorý považuje za najvhodnejší, nemôže niesť naďalej zodpovednosť za jeho stav. (viď. hlavne územia v 5 stupni ochrany prírody – ani laik nemôže rozpadnuté smrekové biotopy považovať za biotopy v priaznivom stave, čo vlastník vo väčšine prípadov nemal možnosť ovplyvniť...). 

Zásadná pripomienka k bodu 11.: 
§ 6 
Žiadame navrhnuté ustanovenia vypustiť. 
Žiadame z § 6 ods. 2 v platnom znení zákona nahradiť slová „poškodeniu a zničeniu“ biotopu slovami „ohrozeniu priaznivého stavu biotopu v rámci biogeografického regiónu v rámci Slovenskej republiky“. Týmto žiadame odstrániť rozpory so smernicou o biotopoch. 

Nevidíme dôvod na ďalšie navyšovanie ochrany už i na tak dosť neprehľadného systéme ochrany prírody ktorý dnes platí. Nie je nám jasné z akej potreby navrhovatelia znenia vychádzali, nakoľko nedisponujú žiadnymi relevantnými argumentmi (o preukaznom zhoršení stavu biotopov), že by takéto sprísnenie všeobecného bezlimitného charakteru bolo potrebné (opodstatnené). 
SR je zodpovedná za stav biotopu na celom území a biotop sa hodnotí ako jeden celok, nehodnotia sa jeho lokálne časti samostatne. Na zabezpečenie tejto zodpovednosti, úplne postačuje súčasné znenie, ktorým sa kontroluje nepriaznivý vplyv významných činností, ku povoľovaniu ktorých sa orgán ochrany prírody vyjadruje v § 9. 
Ustanovenie v novelizovanom ods. 2 opäť zavádza širokú neodôvodnenú ochranu biotopov na celom území SR. Pred novelou v 2010 bol obdobný stav (§6, § 12 písm. g)) kedy boli uvedené paragrafové znenia, buď zrušené, alebo novelizované, lebo ich uplatňovanie neprinieslo žiaden environmentálny efekt, iba obrovskú averziu a nevôľu voči zneužívaniu týchto znení orgánmi ochrany prírody (mnohokrát na objednávku rôznych záujmových zoskupení). Znenie by ešte viac skomplikovalo zneprehľadnilo správne konania a užívateľ pozemkov, resp. realizátor aktivít by bol vyslovene rukojemníkom pracovníka štátnej správy ŽP, ktorý by sa k aktivite vyjadroval, nakoľko na svoje rozhodnutie nemá stanovené žiadne limity postačuje mu na to subjektívny pocit. Mnohé konania v minulosti v týchto oblastiach boli ukážkou neprofesionálneho prístupu, kedy v obdobných veciach rozhodovali orgány ochrany prírody diametrálne odlišne v závislosti od toho kto bol realizátorom aktivity. 
Zadefinovanie takejto ochrany aj mimo území chránenej sústavy sa nám zdá nesprávne. V prípade záujmu (ak to štát považuje za potrebné) má možnosť danú lokalitu vyhlásiť za ÚEV – súčasný návrh znevýhodňuje majiteľov pozemkov, ktoré neboli zaradené do siete NATURA 2000, pretože môžu byť nútení konať na vlastné náklady, zatiaľ čo majitelia pozemkov v ÚEV majú viac možností dostať sa ku kompenzáciám. Vidíme to ako spôsob „skrytej ochrany“ tzn. územia sa nepodieľajú v celoštátnej štatistike výmery chránených území, ale orgán štátnej správy má v prípade záujmu možnosť zaviesť aj na území s 1 stupňom ochrane de facto režim území s najvyšším stupňom ochrany. 

Pripomienka k bodu 12.: 

Návrh znenia: 
Do § 7 žiadame doplniť bod d) s nasledujúcim znením: d)podpora stanovištne vhodného druhového zloženia 
Zdôvodnenie: Ochrana prirodzeného druhového zloženia ekosystémov nepozostáva len z eliminovania nepôvodných druhov, ale aj podpory stanovištne vhodnej a druhovo pestrej výstavby zložiek ekosystémov. 

Zásadné pripomienky k bodu 13.: 
§ 7a a 7b 

Žiadame upraviť text bodu 5 § 7a) 

Návrh znenia: (5) Vlastník (správca, nájomca) pozemku, užívateľ poľovného revíru, užívateľ rybárskeho revíru alebo osoba vykonávajúca hospodársky chov rýb sú povinní odstraňovať invázne druhy živočíchov podľa odseku 4 spôsobom, ktorý ustanoví ministerstvo všeobecne záväzným právnym predpisom, a to na náklady pôvodcu ich šírenia ak je známy, inak na náklady štátu po potvrdení ich úhrady . 

Zdôvodnenie: Požadované činnosti (vo verejnom záujme) sú finančne mimoriadne náročné a ohrozia v kumulácií ostatných povinností požiadaviek životného prostredia, vyrovnanosť hospodárenia dotknutých subjektov. Ak užívateľ pozemkov nezapríčinil stav ohrozenia pôvodného druhového zloženia je táto povinnosť nad rámec Ústavy SR. Navyše vykonaním tejto činnosti by užívateľ pozemku porušil ods. 3 § 4, nakoľko prirodzený výskyt nie je zadefinovaný zákonom. 

Žiadame upraviť (vypustiť) text bodu 1,3,5 § 7b) 

(1) Nepôvodné druhy rastlín, s výnimkou druhov ustanovených všeobecne záväzným právnym predpisom, ktorý vydá ministerstvo po dohode s ministerstvom pôdohospodárstva, možno za hranicami zastavaného územia obce19) sadiť alebo pestovať len so súhlasom orgánu ochrany prírody. Orgán ochrany prírody môže takýto súhlas vydať, len ak rozšírenie nepôvodného druhu rastliny nebude mať nepriaznivý vplyv na pôvodné druhy alebo ich biotopy. 

Zdôvodnenie: Znenie ods. 1 by malo retroaktívny účinok, nakoľko na niektorých miestach sa nepôvodné rastliny pestujú so súhlasom aj orgánu štátnej správy životného prostredia, hlavne ako energetické plodiny s cieľom naplniť záväzok SR voči EÚ o navýšení spotreby energií z obnoviteľných zdrojov, čo garantuje rezort pôdohospodárstva. 

V ods. (3) žiadame vypustiť text ...“na vlastné náklady“.. a doplniť ..“a to na náklady pôvodcu ich šírenia ak je známy, inak na náklady štátu po potvrdení ich úhrady“.. 
(3) Vlastník (správca, nájomca) pozemku je povinný na vlastné náklady odstraňovať invázne druhy rastlín podľa odseku 2 zo svojho pozemku spôsobom, ktorý ustanoví ministerstvo všeobecne záväzným právnym predpisom, a to na náklady pôvodcu ich šírenia ak je známy, inak na náklady štátu po potvrdení ich úhrady a starať sa o pozemok tak, aby sa zamedzilo ich opätovnému šíreniu. 
Zdôvodnenie: Požadované činnosti (vo verejnom záujme) sú finančne mimoriadne náročné (nad rámec možností užívateľov pozemkov) a ohrozia v kumulácií ostatných povinností požiadaviek životného prostredia, vyrovnanosť hospodárenia dotknutých subjektov, prípadne ich existenciu. Ak užívateľ pozemkov nezapríčinil stav ohrozenia pôvodného druhového zloženia je táto povinnosť nad rámec Ústavy SR. Jedná sa o celoeurópsky problém, ktorý sa nedarí dostať pod kontrolu ani vo finančne zdatnejších krajinách EU. Od roku 2002 sa to u nás pokúšal štát (MŽP SR), bez zjavných úspechov a teraz toto nezvládnuteľné bremeno premiestnil na užívateľov pozemkov. Na niektoré invázne rastliny neexistuje prakticky efektívny spôsob likvidácie iba „potlačenie“ (spomalenie) jeho šírenia. To by dávalo orgánom štátnej správy možnosť nekonečného sankcionovania. Dôsledkom bude zrejme len perzekvovanie zo strany ŽP nakoľko vlastníci pozemkov nedisponujú takou finančnou hotovosťou, ktorá by bola potrebná na efektívny boj proti inváznym rastlinám. 
Likvidácia invazívnych rastlín je vysoko finančne náročná navyše postupy treba do dosiahnutia úspechu niekoľkokrát opakovať (pri tak veľkom rozšírení invazívnych rastlín ako tomu v súčasnosti je, by značná časť rozpočtu subjektov išla iba na ich likvidáciu). Navyše úspech likvidácie je viac než sporný (rýchlosť šírenia, klimatické podmienky...), čo by otváralo možnosti štátnej správe ŽP neustále perzekvovať užívateľov pozemkov aj napriek ich snahe dosiahnutia požadovaného efektu. Invazívne rastliny sa bez chémie likvidovať nedajú, čo je v chránených územiach takmer nerealizovateľné. Pritom dôvodom výskytu invazívnych rastlín vo väčšine prípadov nie je užívateľ pozemkov, ale introdukcia a klimatické zmeny. Prečo by potom mal vysoké náklady na likvidáciu invazívnych rastlín znášať užívateľ, keď nie je ich pôvodcom a napr. nemá o ich likvidáciu záujem (keď jemu až tak neprekážajú)? Paradoxne orgány ochrany prírody zodpovednosť za rozšírenie inváznych druhov nenesú, napriek tomu že mnohokrát majú väčšiu zásluhu na ich šírení ako vlastník (neumožnenie zasahovania). 
Jediný pozitívny účinok (aj keď v žiadnom prípade nepôjde o 100% likvidáciu inváznych rastlín) je možné dosiahnuť koordinovanou komplexnou ochranou proti šíreniu zo strany štátu prostredníctvom projektov. 
Štát sa nemôže zbaviť zodpovednosti za stav biodiverzity tým že ju prenesie na plecia užívateľov pozemkov, navyše keď na takúto činnosť nemajú predpoklady ani vytvorené podmienky. 

Žiadame vypustiť bod (5) 

Zdôvodnenie: Ak užívateľ nie je pôvodcom šírenia, tj, nenesie zodpovednosť za vznik a šírenie inváznych rastlín je táto požiadavka nad ráme Ústavy SR. Navyše mnohé invázne rastliny sa environmentálne prijateľným spôsobom nedajú odstráni (môžu sa len potlačiť). Ich likvidácia (potláčanie ) sa realizuje výlučne chemickými prípravkami na ktoré je potrebný v chránených územiach súhlas prípadne výnimka. Tzn. užívateľ si navyše musí zaplatiť správny poplatok 100€ aby absolvoval podľa skúseností neprimerane dlhé správne konania so sporným výsledkom nakoľko sa do správneho konania zapoja aj mimovládne organizácie. 

Zásadná pripomienka k § 8 
Žiadame vložiť nový odstavec v znení: 
Orgán ochrany prírody ktorý podľa ods. 1 činnosť obmedzí alebo zakáže predloží relevantné preveriteľné argumenty na základe ktorých rozhodol, ako aj ekonomickú analýzu, že škody, ktoré by pokračovaním činnosti vznikli by boli väčšie, ako škody ktoré vzniknú obmedzením, alebo nevykonaním činnosti. 
Zdôvodnenie: inštitút § 8 ods. 1 sa často zneužíva bez relevantného zdôvodnenia (často výhradne na subjektívnom a ideologickom základe) čím vznikajú neprimerané škody nie len užívateľom pozemkov ale aj environmentálne škody. 

Pripomienka k bodu 14.: 

Žiadame vypustiť § 9 ods. 1 písmeno k) 
Zdôvodnenie: Týkalo by sa aj lokalít, ktoré nespadajú do oblasti záujmu ochrany prírody (intravilán, orná pôda napr. zmena DP záhrady na zastavanú plochu). 

Poznámka pod čiarou k odkazu 33 znie: 
„33) § 9 až 11 a § 17 zákona č. 220/2004 Z. z. v znení neskorších predpisov.“. 

Pripomienka k bodu 15.: 

V § 9 žiadame vypustiť písm. s). 
Poznámky pod čiarou – vypustiť37c) 

Zdôvodnenie: Ustanovenie predstavuje duplicitu a tým zbytočnú administratívnu záťaž. Vyňatia sa riešia pre činnosti, ku ktorým sa orgán ochrany prírody vyjadruje cez ostatné ustanovenia § 9 

Zásadná pripomienka do §9 
Navrhujeme doplniť pís. (4a,b) s nasledujúcim textom: 

(4a) Vyjadrenie orgánu ochrany prírody nesmie ohroziť trvaloudržateľné obhospodarovanie lesov (ods. 1, § 40 zákona č. 326/2005 Z.z o lesoch), zachovanie, zveľaďovanie a ochranu lesov ako zložky životného prostredia a prírodného bohatstva krajiny na plnenie ich nenahraditeľných funkcií podľa (§ 1 ods. 2 písm. a) zákona č. 326/2005 Z.z) zabezpečovaného prostredníctvom programu starostlivosti o lesy. 

(4b) 
Ak orgán štátnej správy životného prostredia vo vyjadrení navrhuje zmenu plánu starostlivosti o lesy v častiach plán hospodárskych opatrení (§40 ods.2 c zákona č. 326/2005 Z.z. o lesoch) je povinný vyžiadať si odborné stanovisko orgánu štátnej odbornej kontroly ochrany lesa (§ 29 z. 326/2005 Z. z. o lesoch) k dopadu takto navrhovanej zmeny na zdravotný stav a ekologickú stabilitu lesov. Ak zo stanoviska vyplynie riziko rozšírenia biotických škodlivých činiteľov a ohrozenia ekologickej stability lesov pri uplatnení navrhovanej zmeny programu starostlivosti o lesy orgánom ochrany prírody, zmena program starostlivosti o lesy môže byť vykonaná len za predpokladu, že obhospodarovateľom lesa vykonávané preventívne opatrenia (§28 ods. 1 písm. b) z. 326/2005 Z. z.) finančne uhradí organizácia ochrany prírody a krajiny. Náklady na vypracovanie odborného stanoviska hradí žiadateľ o vyjadrenie. 

Pripomienka k bodu 17.: 

Žiadame ponechať pôvodné znenie § 14 ods. 1 písm. g) 
Zdôvodnenie: Neexistuje zoznam nepôvodných druhov a ich krížencov tak by nastal problém hlavne v prípade už rozšírených a existujúcich druhov, ktoré by niekto dnes začal považovať za „nepôvodný druh“. 

Zásadná pripomienka k bodom 20, 22-24, 26-28, 31, 21-32.: 
20. V § 17 ods. 3 
Žiadame doplniť o .... „po predchádzajúcom písomnom súhlase vlastníka, správcu, alebo obhospodarovateľa“. 

22. V § 18 ods. 1 
Žiadame doplniť o .... „po predchádzajúcom písomnom súhlase vlastníka, správcu, alebo obhospodarovateľa“. 

23.V § 18 ods. 3 
Žiadame doplniť o .... „po predchádzajúcom písomnom súhlase vlastníka, správcu, alebo obhospodarovateľa“. 

24.V § 21 ods. 1 a § 22 ods. 1 
Žiadame doplniť o .... „po predchádzajúcom písomnom súhlase vlastníka, správcu, alebo obhospodarovateľa“. 

26.V § 21 ods. 4 a § 22 ods. 6 
Žiadame doplniť o .... „po predchádzajúcom písomnom súhlase vlastníka, správcu, alebo obhospodarovateľa“. 

27. V § 22 ods. 2 . 
Žiadame doplniť o .... „po predchádzajúcom písomnom súhlase vlastníka, správcu, alebo obhospodarovateľa“. 

28.V § 22 ods. 3 
Žiadame doplniť o .... „po predchádzajúcom písomnom súhlase vlastníka, správcu, alebo obhospodarovateľa“. 

31.V § 26 ods. 6 
Žiadame doplniť o .... „po predchádzajúcom písomnom súhlase vlastníka, správcu, alebo obhospodarovateľa“. 

32. V § 27 ods. 9 
Žiadame doplniť o .... „po predchádzajúcom písomnom súhlase vlastníka, správcu, alebo obhospodarovateľa“. 

Pripomienka k bodu 24.: 

Navrhujeme ponechať pôvodné znenie § 19 ods. 1 

Zdôvodnenie: Ak sa v § 19 ods. 1 sa vypúšťajú slová „Slovenskej republiky (ďalej len „vláda“)“, kto potom vyhlasuje národný park? 

Zásadná pripomienka k § 29 
Do § 29 písm. c) žiadame vložiť text: …a „vydanie súhlasu“… 
Nové znenie: 
c) orgán ochrany prírody, ktorý je príslušný na povolenie výnimky, vydanie súhlasu vopred písomne určí, že činnosť je preukázateľne potrebná na zabezpečenie starostlivosti o chránené územie, jeho ochranné pásmo, zabezpečenie ekologickej stability a zdravotného stavu biotopov. 

Zdôvodnenie: V prípadoch manažmentových činností. Ktoré sa realizovali aj v minulosti a ktorých dopad na stav chránených území bol priaznivý je žiadúce uľahčiť mechanizmus vydávania súhlasov a výnimiek pružnejšie. Napr. V prípade mimoriadnych udalostí pri povinnosti spracovať kalamitu nie je možné z časového hľadiska zabezpečiť vydanie príslušných súhlasov (aplikácia chemických prípravkov v 3 stupni ochrany prírody- je potrebný „súhlas“, v 4 SOP je potrebná „výnimka“ na čo zákon umožňuje vydať „určenie“ podľa § 29 písm. „c“). Nastáva problém aj pri aplikácií prípravkov ako je Pellacol, ktorý sôúži na ošetrenie oderkov kmeňov. Neumožnením vykonania tejto činnosti sa ohrozuje zdravotný stav a ekologická stabilita dotknutých biotopov(v 3,4 SOP). 

Zásadná pripomienka k bodu 33.: 
V § 35 
§ 35 (1) používa termín prirodzený areál, ktorý nie je v zákone zadefinovaný. Rovnako chýba definícia pojmu „rušiť“. Žiadame zadefinovanie oboch pojmov, pretože bez nich je odsek nezrozumiteľný. 

V ods. 1 a) žiadame vrátiť slovo „úmyselne“ z pôvodného znenia 
Návrh znenia: a) úmyselne odchytávať v jeho prirodzenom areáli, 
Zdôvodnenie: Pôvodné znenie zákona je v súlade so smernicou o biotopoch a pre ochranu chránených druhov rastlín vo volej krajine postačuje. V chránených územiach majú „absolútnu“ ochranu od 3. st. ochrany, k prípadnému ničeniu vo voľnej krajine v súvislosti s povoľovanými činnosťami sa orgán ochrany prírody vyjadruje a má možnosť im zabrániť. Vzhľadom na rozsiahlosť zoznamu chránených druhov by si dodržanie zákona vyžadovalo špeciálne vysokoodborné vzdelanie, pre niektoré skupiny (napr. pri menej známych – frekventovaných bezstavovcoch) je na Slovenku len zopár odborníkov. 
Pri tom je potrebné dôsledne odlišovať výrazy „rušenie a rušenie (disturbance)“ čo je činnosť, ktorá nejako narúša uvedené aktivity živočícha a má na jeho stav negatívny identifikovateľný (merateľný) vplyv. Dnes sa akékoľvek vyrušovanie považuje za „rušenie“ v zmysle zákona. 

V ods. 1 ) žiadame ponechať pôvodné znenie zákona 1 e), tj. „medzidruhovo krížiť“ objektívne posúdenie medzidruhového kríženia krížencov je technicky nerealizovateľné. 
Návrh znenia: d) medzidruhovo krížiť, 

V ods. 2 a), b), žiadame vrátiť slovo „úmyselne“ z pôvodného znenia: 
Zdôvodnenie: Pôvodné znenie s výrazom „úmyselne“ zákona je v súlade so smernicou o biotopoch a pre ochranu chránených druhov rastlín vo volej krajine postačuje. Tvorcovia smernice si boli vedomí že ochrana druhov v kultúrnej krajine s vylúčením akéhokoľvek „rušenia“ nie je možná. Vyžadovanie absolutistického dodržiavania výrazu „rušenie“ bez stanovenia limitného obmedzenia tohto výrazu je vysoko nad rámec požiadavky EU a spôsobuje neriešiteľný stav pri starostlivosti o dané územie. 

Žiadame vypustiť písm. c) bodu 2. 
Zdôvodnenie: Chýba definícia, jednoznačná špecifikácia „miest rozmnožovania a odpočinku“ ako aj definícia ich poškodzovania a ničenia. Ustanovenie je objektívne nevykonateľné a je postavené výlučne na subjektívnej interpretácií pracovníka štátnej správy. 

Pripomienka k bodu 37.: 

V § 35 ods. 6 žiadame na konci prvej vety uviesť: ...“okrem poľovnej zvery o nakladaní s ktorou rozhodne príslušný poľovný hospodár.“ 
Zdôvodnenie: Na ďalšie nakladanie s poranenou, alebo uhynutou poľovnou zverou nie je kompetentná nakladať Organizácia ochrana prírody . 

Zásadné pripomienky k bodu 39.: 

V § 40 odsek 2 žiadame zmeniť text nasledovne: 
„(2) Orgán ochrany prírody môže v odôvodnených prípadoch povoliť výnimku z podmienok ochrany chránených druhov, vybraných druhov rastlín a vybraných druhov živočíchov, ak požadovaná činnosť neohrozí existencie druhov, nespôsobí ich degradáciu, alebo nespôsobí zánik populácie a výnimka neohrozí zachovanie alebo dosiahnutie priaznivého stavu ochrany populácií dotknutých druhov v ich prirodzenom areáli.“. 
Zdôvodnenie:. V novele navrhovaná formulácia „neexistuje iná alternatíva“ je veľmi nešťastná, lebo vždy existuje aj iná alternatíva, nie vždy je však realizovateľná. Túto formuláciu už v minulosti „úspešne“ využívali hlavne mimovládne organizácie na znemožnenie vydania výnimky (aj v prípadoch kedy orgán ochrany prírody plánoval výnimku vydať). V prípade napr. ochranného odstrelu „problematického medveďa“ bude potrebné pred povolením výnimky napr. zabrániť paseniu oviec, obmedziť chov včiel na intravilán, vysídliť samoty vo voľnej krajine ap... Až po splnení týchto úkonov, bude možné povedať „že sme vyčerpali všetky možné alternatívy a teda môže byť vydaný súhlas na usmrtenie problematického živočícha. (Naschvál uvádzame extrémne príklady „pritiahnuté za vlasy“ aby sme zdôraznili nezmyselnosť požiadavky „inej alternatívy“). 

Do § 40 žiadame doplniť do písm. (1) text. 

(1b) Zákaz činnosti vo vzťahu k chráneným druhom, vybraným druhom rastlín a vybraným druhom živočíchov (§ 34 až 38) neplatí pre činnosti ku ktorým sa vyjadril orgán ochrany prírody podľa § 9 zákona, prípadne v územiach európskej sústavy chránených území podľa § 28 ods. 4 
Zdôvodnenie: Ide o odstránenie duplicity a zjednodušenie aplikácie zákona. 

Pripomienka k bodu 43.: 
V § 47 odsek 4 písm. e) žiadame vypustiť text: ...“a ak výrub vykonáva alebo obstaráva organizácia ochrany prírody“, 
Zdôvodnenie: Nevidíme dôvod, prečo by mala mať ŠOP SR nadštandardné postavenie oproti užívateľom pozemkov, ak ide o „zabezpečenie starostlivosti o osobitne chránenú časť prírody a krajiny.“ 

Pripomienka k bodu 46.: 

V § 47 ods. 7 písm. b) žiadame na koniec vety pripojiť text: ...“okrem prípadov, kedy je ohrozené zdravie a majetok občanov.“ 
Zdôvodnenie: Ochrana zdravia a majetku občanov je nadradená nad záujmy ochrany prírody. Navyše požiadavky ochrany prírody nie sú všeobecne známe, ani zadefinované a uvedená formulácia umožňuje široký subjektívny výklad a interpretáciu. 

Pripomienka k bodu 55.: 
V § 54 odsek 4 písmeno b) doplniť do navrhovaného znenia slovo „chránené“ 
Návrh znenia: b) programy starostlivosti o chránené druhy rastlín a živočíchov,“. 
Zdôvodnenie: Pôvodná definícia má veľmi široký záber pričom u poľovnej zveri, rýb a drevín môže dochádzať k prekryvom s dokumentáciami podľa iných predpisov. Nakoľko sa dokumentácia zameriava výhradne na oblasť ochrany prírody, nerieši komplexne problematiku daných druhov, preto navrhujeme zúžiť záber iba na chránené druhy. 

Poznámka k odkazu 86b znie: nemajú na mysli 86? 

Zásadná pripomienka k bodu 59.: 
V § 56 ods. 3 žiadame v novelizačnom znení doplniť text: ...“alebo ak sa nejedná o oprávnenú osobu podľa osobitného predpisu 86)“ 
Navrhované novelizačné znenie: „Ak sa výskum vykoná bez uzavretia dohody alebo rozhodnutia orgánu ochrany prírody, alebo ak sa nejedná o oprávnenú osobu podľa osobitného predpisu 86) nie je možné použiť jeho výsledky pre účely tohto zákona.“. 

Zásadná pripomienka k bodu 60.: 
V § 56 odsek 4 žiadame na začiatok poslednej vety vložiť text: „V prípade že prostriedky na výskum neboli zadovážené z verejných zdrojov môže oprávnená osoba“... 

Navrhované znenie:„(4) Oprávnená osoba je povinná vopred oznámiť orgánu ochrany prírody začatie a ukončenie výskumu osobitne chránenej časti prírody a krajiny. Po ukončení výskumu je oprávnená osoba povinná do šiestich mesiacov odovzdať organizácii ochrany prírody správu o výsledku výskumu. Pri viacročných výskumoch je oprávnená osoba povinná odovzdať organizácii ochrany prírody priebežnú správu o výsledku výskumu každoročne do 31. januára kalendárneho roka. V prípade že prostriedky na výskum neboli zadovážené z verejných zdrojov môže oprávnená osoba pri odovzdávaní údajov do národnej databázy určiť podmienky, za akých možno tieto údaje sprístupňovať a poskytovať o nich informácie.“. 
Zdôvodnenie: V minulosti sa stali prípady, kedy Organizácia ochrany prírody odkupovala informácie od mimovládnej organizácia, ktorá ich získala z projektu hradeného zo štrukturálnych fondov, napriek tomu že ten projekt mohla a mala realizovať sama (a tak ušetriť štátu peniaze). 

Pripomienka k bodu 61.: 

V § 58 ods. 1 žiadame ponechať pôvodné znenie zákona. 
Zdôvodnenie: Nevidíme logický ani odborný dôvod, na základe ktorého by sa malo umožniť vyberať vstupné do chránených území v intraviláne obce. 

Zásadná pripomienka k bodu 62.: 

V § 58a ods. 2 žiadame za slovo „zamestnancov“ doplniť text: ...“vlastníci správcovia nájomcovia“... 
Návrh znenia: (2) Vykonávanie činnosti na základe oprávnenia podľa osobitného predpisu86b) neoprávňuje na sprievodcovskú činnosť v chránených územiach s tretím až piatym stupňom ochrany. Sprievodcovskú činnosť v chránených územiach s tretím až piatym stupňom ochrany môže vykonávať len organizácia ochrany prírody prostredníctvom ňou poverených zamestnancov, vlastníci správcovia nájomcovia a osoby, ktorým bola udelená licencia na takúto činnosť. 
Zdôvodnenie: Je prirodzené a legitímne aby túto činnosť na svojich pozemkoch vykonávali v prvom rade vlastníci. 

V § 58a ods. 3 žiadame doplniť text: ..“v znení paragrafu 14 písm. c)“... 
Návrh znenia: (3) Na osoby vedené a sprevádzané osobou vykonávajúcou sprievodcovskú činnosť v chránených územiach s tretím až piatym stupňom ochrany sa zákaz podľa § 14 ods. 1 písm. c), § 15 ods. 1 písm. a) v znení paragrafu 14 písm. c) a § 16 ods. 1 písm. a) v znení paragrafu 14 písm. c)pohybovať sa mimo vyznačeného turistického chodníka alebo náučného chodníka za hranicami zastavaného územia obce nevzťahuje. 
Zdôvodnenie: Výnimky podľa § 15 ods. 1 písm. a) a § 16 ods. 1 písm. a) majú širší rámec ako len pohybovať sa mimo vyznačeného turistického chodníka. 

Zásadné pripomienky k bodu 63.: 
V § 61 ods. 1 žiadame za text: „patrí vlastníkovi pozemku“ doplniť text: ...“ náhrada zodpovedajúca tomuto obmedzeniu...“ text „primeraná náhrada“ .. sa vypúšťa 
Návrh znenia: (1) Vlastník pozemku je povinný strpieť obmedzenia a opatrenia vyplývajúce zo zákazov a iných podmienok ochrany prírody ustanovených týmto zákonom alebo na jeho základe. Ak dochádza v dôsledku týchto obmedzení a opatrení k obmedzeniu bežného obhospodarovania, patrí vlastníkovi pozemku náhrada zodpovedajúca tomuto obmedzeniu primeraná náhrada.89) 
Zdôvodnenie: Výraz „primeraná náhrada“ má subjektívny charakter a nemusí predstavovať výšku reálneho obmedzenia. 

V § 61 ods. 2 písm. a) žiadame doplniť text: ...“okrem kompenzácie zvýšených nákladov vyplývajúcich z požiadaviek ochrany prírody na zabezpečenie osobitného manažmentu nad rámec bežného obhospodarovania na ktoré má správca pozemkov nárok“... 
Návrh znenia: a) je pozemok vo vlastníctve, nakladaní, nájme alebo správe štátu, okrem kompenzácie zvýšených nákladov vyplývajúcich z požiadaviek ochrany prírody na zabezpečenie osobitného manažmentu nad rámec bežného obhospodarovania na ktoré má správca pozemkov nárok“ 
Zdôvodnenie: Nejedná sa o ujmu, ale o oprávnené a preukázateľné zvýšené náklady správcu pozemkov. Ochrana prírody mnohokrát aj bezdôvodne požaduje náročnejší spôsob manažmentu (prípadne ho úplne znemožní) aj bez odborného zdôvodnenia opodstatnenia. V prípade tejto povinnosti by sa obmedzenia obmedzili len na nevyhnutnú mieru, čo by v konečnom dôsledku znížilo náklady štátu (resp. straty). LESY Slovenskej republiky, štátny podnik nemajú možnosť čerpať dotácie na zafinancovanie činností nad rámec bežného obhospodarovania a sú vylúčení z možností financovania rôznych podporných mechanizmov a štrukturálnych fondov. Aby mohli zabezpečovať činnosti nad rámec bežného manažmentu musia ich vykonať na úkor iných činností bežného obhospodarovania, čo sa negatívne prejavuje napr. pri ochrane resp. výchove lesa... Tieto negatívne dôsledky sa kumulujú a budú v budúcnosti spôsobovať problémy napr. pri biodiverzite, alebo ekologickej stabilite lesov. 

V § 61 ods. 3 písm. b) žiadame doplniť text: ...“ a nevyhnutné sprístupňovanie porastov.“ 

b) hospodárenie v lesoch,92) ktoré zodpovedá návrhu hospodárskych opatrení programu starostlivosti o les pre jednotky priestorového rozdelenia lesa bez obmedzujúcich požiadaviek orgánov ochrany prírody vyplývajúcich zo zákazov a iných podmienok ochrany prírody ustanovených týmto zákonom alebo na jeho základe; bežným obhospodarovaním sa tiež rozumie vykonávanie opatrení na odstraňovanie následkov škôd v lesoch spôsobených škodlivými činiteľmi,93) a nevyhnutné sprístupňovanie porastov.“ 
Zdôvodnenie: Sprístupňovanie neprístupných území je nevyhnutným predpokladov vykonávania starostlivosti o porasty a bezprostredne s ním súvisí. 

Zásadné pripomienky k § 61 ods. 5.: 
Ods. 5, 6,7,8 § 61 žiadame vypustiť: 
Zdôvodnenie: Výška úhrady ujmy za obmedzenie bežného obhospodarovania je transparentný „barometer“ finančných možností štátu, ktoré je schopný investovať do ochrany prírody. Zámena pozemkov, ktoré v prevažnej miere (vďaka predimenzovanej ochrane na Slovensku) nie sú pre ochranu prírody ani potrebné za hospodársky využívané územia skryje náklady na ochranu prírody do strát správcu pozemkov bez návrhu ako tieto straty kompenzovať. Ochrana prírody má permanentnú snahu navyšovať výmeru chránených území takýto spôsob tento trend nespomalí. Z tejto novely zákona nie je badať snahu o prehodnotenie chránených území (zníženie výmery a obmedzení zo strany ochrany prírody) a vytvorenie tak únosnej efektívnej ochrany prírody. Navrhovatelia vôbec nezohľadnili administratívnu a finančnú náročnosť tohto postupu na strane správcu pozemkov. Nehovoriac už o špekulatívnych zámenách, ktoré budú tvoriť gro zámen... 
Úplne absentuje legitímna požiadavka na vytvorenie optimalizovanej siete únosnej ochrany prírody a potom hľadanie možností ako sanovať ujmy - nie opačne! Trváme na ekonomickej analýze dopadov tj. či je pre štát výhodnejšie jednorazovo sa zbaviť výnosných pozemkov a zameniť ich za v prevažnej miere neúrodné pozemky (neprinášajúce hospodársky efekt s nižšou trhovou hodnotou) navyše keď je všeobecne známe, že veľká časť dnes „chránených území“ nemá ani ochranársku hodnotu. Ak tieto pozemky bez ochranárskej hodnoty štát nevýhodne zamení trvalo príde o možnosť túto chybu odstrániť ! 
Zámenu pozemku vzhľadom na nepripravenosť celého procesu je možné použiť len vo výnimočných jasne zadefinovaných pre štát výhodných prípadoch. 
Novela zákona kladie na správcu štátnych pozemkov neprimerane vysoké nároky na administráciu celého procesu (po administratívnej a finančnej stránke), čo znevýhodňuje túto formu kompenzačných opatrení oproti iným . Všetku ťarchu tohto procesu preniesla ochrana prírody na správcov pozemkov. Kto preplatí správcom pozemkov náklady spojené s administratívou zámeny pozemkov (znalecké posudky, prispôsobenie výmery „náhradného pozemku“ aby jeho hodnota bola totožná so zamieňaným pozemkom, geodetické práce, zavkladovanie do KN...)? 

Takýto postup prinesie fragmentáciu pozemkov v správe štátu, nezvládnuteľnú administratívu a následne skomplikuje manažment celej spravovanej lokality takto fragmentovanej. 
Navyše, zákon zvýhodňuje určitú skupinu ľudí, ktorí nie sú spokojní so svojím majetkom, ktorí ho napr. nadobudli na základe reštitučných zákonov, podľa ktorých mali možnosť v rámci reštitučného konania domáhať sa náhradných pozemkov, alebo ak majetok nadobudli kúpou, kupovali ho s vedomím, že je obmedzené hospodárenie... je to priame porušenie princípu rovnosti. Zákonom je vyčlenená skupina vlastníkov, ktorá bude zvýhodnená voči ostatným. Následne sa hocikto môže domáhať úpravy legislatívy v prípade, že jeho majetok mu z akýchkoľvek dôvodov nevyhovuje. 
? Zákon nechráni tých vlastníkov, ktorí nie sú evidovaní na LV a domáhajú sa svojich práv súdnou cestou. 
? Považujeme to za priame porušenie zákona o správe majetku štátu, keď sa na úrovni iného zákona ukladá príkaz uzatvoriť súkromno-právny vzťah s určitou skupinou ľudí........... 
? Takéto §§ znenie umožňuje opätovne otvoriť reštitúcie a bonifikuje úzku skupinu ľudí, iní reštituenti by sa mohli domáhať rovnakých práv cestou opätovnej úpravy legislatívy – reštitučných zákonov, keď sú nespokojní so svojím majetkom, napr. v priemyselných zónach 
? Ak neštátni vlastníci nadobudli majetok kúpou, v čase, kedy sa nadobúdaný majetok nachádzal v chránenom území kupovali ho s vedomím, že je obmedzené hospodárenie, je to priame porušenie princípu rovnosti. Zákonom je vyčlenená skupina vlastníkov, ktorá bude zvýhodnená voči ostatným. Následne sa hocikto môže domáhať úpravy legislatívy v prípade, že jeho majetok mu z akýchkoľvek dôvodov nevyhovuje. 
? Zákon nechráni tých vlastníkov, ktorí nie sú evidovaní na LV a domáhajú sa svojich práv súdnou cestou 
? Považujeme to za priame porušenie zákona o správe majetku štátu, keď sa na úrovni iného zákona ukladá príkaz uzatvoriť súkromno-právny vzťah s určitou skupinou ľudí, aj štát má právo a povinnosť vstupovať do súkromno-právnych vzťahov slobodne, vážne, zrozumiteľne a určite, teda ustanovenie § 61 je v rozpore s článkom č.20 Ústavy SR. 
? Keďže ide o zámennú zmluvu ide o dvojstranný právny úkon, kúpa, predaj podľa občianskeho zákonníka a slobodná vôľa účastníkov zmluvy nemôže byť obmedzená, t.j. § 61 obmedzuje slobodu právneho vzťahu. Takúto vôľu budú chcieť od štátu všetci vlastníci, ktorí sú nejakým spôsobom nespokojní so svojím majetkom 
- Dopad na štátny rozpočet: 
o znížením výmery základného výrobného prostriedku, ktorým sú lesné pozemky a nich sa nachádzajúce lesné porasty predpokladáme vážny dopad na hospodársky výsledok podniku. Plánované príjmy podniku klesnú čím priamo ohrozia príjem do štátneho rozpočtu. 
o zvýšené finančné náklady z verejných zdrojov na zabezpečenie realizácie nového zákona v praxi 
- Národný program využitia potenciálu dreva SR 
o drevo je strategická surovina, ktorej rozumné využívanie a spracovanie podporuje regionálny priemysel a zvyšuje zamestnanosť, Akčný plán EÚ pre lesy vypracovala Komisia v spolupráci s členskými štátmi. Jeho základným cieľom je podporovať a zlepšovať trvalo udržateľné hospodárenie v lesoch a ich multifunkčnú rolu. Z hľadiska lesnícko-drevárskeho sektora akčný plán stanovuje úlohu „Zvýšiť dlhodobú konkurencieschopnosť lesníckeho sektora a zlepšiť trvalo udržateľné využívanie lesníckych výrobkov a služieb“ 

- Zamestnanosť: 
o zamestnanosť v ŠOLH aj v nadväznosti na obstaraných dodávateľov služieb a drevársky priemysel klesne 
o predpokladáme zvýšené náklady na riešenie súdnych sporov a náhrady škôd z dôvodu neplnenia zmluvných vzťahov 
- skrytá privatizácia štátneho majetku 
- návrh zákona je diskriminačný voči ostatným rezortom a zákonom platným v SR, vrátane Ústavy SR 

- Neukončené reštitučné konania + súdne spory 
Nerovnosť hospodárskej súťaže, nakoľko štátne podniky sú diskriminované voči ostatným podnikateľským subjektom. 
Bez prehodnotenia chránených území. Tj. zreálnenia ich výmery možnostiam štátu zámena pozemkov nič nevyrieši, iba skomplikuje a predraží už i tak dosť drahú ochranu prírody. 
Pozn. Je zvláštne, že na vyhlasovanie nových chránených území sa finančné prostriedky nájdu vždy, ale na prehodnotenie existujúcich, ktoré už stratili dôvod ochrany peniaze nie sú. 

Pripomienky k bodu 64. 
§ 61a žiadame za bod 6 doplniť bod 7 s textom: ...“Nájomca po ukončení nájomnej zmluvy bez dodatočného predĺženia platnosti vráti pozemok vlastníkovi v porovnateľnom stave v akom ho prevzal do nájmu. Prípadné rozdiely v hodnote majetku mu finančne uhradí“... 
Zdôvodnenie: Pri nesprávnej starostlivosti o územie môže nastať situácia že hodnota majetku rapídne klesne (vyhláška MS SR č. 492/2004 Z.z.), pričom rozdiel v hodnote majetku môže byť vyšší ako suma nájmu, čím by bol vlastník ukrátený. 

Pôvodný bod 7 sa prečísluje na 8 

Zásadná pripomienka k § 61d) 
Z ods. 1 § 61 d) žiadame vypustiť text: ...“zámeny pozemkov“... 
Zdôvodnenie: MŽP SR si vyhradzuje výhradné právo rozhodovať o pozemkoch aj ktoré sú v správe poverenej organizácie MPRV SR. 
Ako sa má chápať poslanie „finančného plánu“? Budú uhradené oprávnené nároky na ujmu len vybraných subjektov podľa toho koľko bude k dispozícií peňazí? Aké kritérium bude stanovovať komu sa ústavné právo uhradí a komu nie? Kde je potom rovnosť pred zákonom. Je potrebné prispôsobiť výmeru a obmedzenia chránených území finančným možnostiam štátu a nie opačne. 
Pripomienka k bodu 67.: 
V § 65 ods. 1 písm. d) v prvom bode sa za slová „národného parku,“ žiadame vložiť slová „program starostlivosti o chránené druhy rastlín a živočíchov,“. 

Viď. zdôvodnenie k bodu 55. 
Zásadné pripomienky k bodu 76.: 
V bode 2 písm. a) § 65a žiadame vypustiť text:...“a štátneho dozoru“. 
Zdôvodnenie: Štátna ochrana prírody Slovenskej republiky nie je orgánom ochrany prírody, preto je neprináležia jeho kompetencie. (viď. novelizačný § 71 ods. 2) 

V bode 2 písm. f) § 65a žiadame vypustiť text:...“obstaráva“. 
Zdôvodnenie: Štátna ochrana prírody Slovenskej republiky nie je orgánom ochrany prírody, preto je neprináležia jeho kompetencie. Dokumentáciu ochrany prírody obstaráva príslušný orgán štátnej správy. Ak má mať kompetenciu na obstaranie “vybranej dokumentácie“ musí byť v zákone jednoznačne vymedzené o ktorú dokumentáciu ide. 

V bode 2 písm. j) § 65a žiadame upraviť text:...“Po dohode s vlastníkmi správcami užívateľmi o výške kompenzácie vyberá vstupné do chránených území“. 
Zdôvodnenie: Štátna ochrana prírody nemôže vykonávať zárobkovú činnosť na pozemkoch ktoré nevlastní resp. nespravuje, bez toho aby sa s nimi nedohodla na výške podielu zo vstupného ktoré im odvedie. 

V bode 2 písm. k) § 65a žiadame vypustiť text:...“alebo ktoré nadobudla prevodom vlastníckeho práva alebo prevodom správy majetku štátu“ 
Nové znenie: k) spravuje jaskyne, pozemky v chránených územiach, ktoré má v nájme, výpožičke, a pozemky v chránených územiach, ktoré boli nadobudnuté do vlastníctva štátu podľa § 61c a 63, alebo ktoré sú predmetom nájmu podľa § 61a 
Zdôvodnenie: Znenie je zmätočné a umožňuje aj inú interpretáciu... 

Bod 4 § 65a) žiadame vypustiť: 
Zdôvodnenie: Jedná sa o pozitívnu diskrimináciu v neprospech ostatných užívateľov pozemkov, ktorí zabezpečujú v zmysle zákona rovnakú činnosť (starostlivosť o územie) ako ŠOPSR. 

Pripomienka k bodu 80.: 
V § 68 písm. f) slová „písm. d) až f), k) a p)“ žiadame nahradiť slovami „písm. d) až f), p) a r) a t)“. 
Zdôvodnenie: Viď komentár k bodu 14,15 

Zásadná pripomienka k bodu 81.: 
V § 68 písm. g) žiadame slová „§ 4 ods. 2 a 5, § 7 ods. 5“ nahradiť slovami „§ 4 ods. 2, 5 a 7 
Zdôvodnenie: Viď komentár k bodu 13 

Zásadná pripomienka k bodu 83.: 
V § 68 písm. i) žiadame slová „§ 7 ods. 6 a 7“ nahradiť slovami „§ 7a ods. 6, § 7b ods. 4“ a slová „§ 103 ods. 2“ sa nahrádzajú slovami „§103 ods. 2 “. 
Zdôvodnenie: Viď komentár k bodu 13, a zásadná pripomienka k § 9 

Zásadné pripomienky k bodu 86.: 
§ 71 

Žiadame ponechať pôvodné znenie zákona) 
Zdôvodnenie: je neprípustné, aby sa napr. pracovníci orgánu ochrany prírody pohybovali po „stavbách zariadeniach užívateľov pozemkov“ bez ich vedomia (toto nemá umožnené ani polícia bez súdneho príkazu). Orgánom ochrany prírody návrh priznáva kompetencie policajného zboru,(niekedy až nad ich rámec), v niektorých prípadoch aj kompetencie orgánov činných v trestnom konaní (napr. bod.9, 11 zasahovanie do obchodného tajomstva..). Kompetencie sú všeobecného charakteru, a novela zákona vôbec nevyhraňuje kompetencie orgánu ochrany prírody na osoby a konanie, ktoré môže byť v rozpore so zákonom, ale na všetky osoby. Nie je dôvod na kompetencie až takéhoto rozsahu bez limitov konkretizácie čoho sa môžu týkať. V súčasnosti majú orgány ochrany prírody dostatok možností a spôsobov ako dohliadať nad dodržiavaním zákona v krajnom prípade môžu požiadať o asistenciu aj policajný zbor. Nie je dôvod dávať orgánom ochrany prírody až tak šikanózne kompetencie ako v prípade stanného práva (napr. bod 17 zásah do súkromného vlastníctva). 

Zásadná pripomienka k bodu 93.: 
Žiadame novelizačné znenie §81 ods.1 2 písm. m) vypustiť (tj. ponechať pôvodné znenie) 
Zdôvodnenie: Viď. pripomienka k bodu 86 

Zásadná pripomienka k § 82 
V § 82 žiadame doplniť odsek 7b 

(7b) 
Orgán ochrany prírody prizná postavenie účastníka konania fyzickej osobe, občianskej iniciatíve113a) alebo právnickej osobe, ktorej toto postavenie vyplýva z osobitného predpisu.113b) združeniu s právnou subjektivitou, 114) ktorého predmetom činnosti najmenej jeden rok je ochrana prírody a krajiny (§ 2 ods. 1), a ktoré podalo predbežnú žiadosť o účastníctvo podľa odseku 6 po zaplatení správneho poplatku. 

Zdôvodnenie: ak má povinnosť zaplatiť správny poplatok užívateľ pozemkov, ktorý platí dane a podieľa sa na HDP krajiny, nevidíme dôvod aby takýto poplatok zaplatila aj mimovládna organizácia, ktorá má pocit že sa konanie táka jej záujmov. Nie je to v rozpore s Aarhuským dohovorom a nikto tým ani neznemožní účasť mimovládnemu subjektu. Odstráni sa aspoň administratívna skrivodlivosť v postavení účastníkov konania, ktorá tu pretrváva. Mimovládne subjekty by sa takto mohli obmedziť iba na konania o ktoré majú skutočný záujem a nie paušálne sa zúčastňovať všetkých konaní, dokonca i tých o ktorých predmete nemajú vedomosti a zúčastňujú sa na nich „iba z princípu“. 

Zásadná pripomienka k bodu 95.: 
Žiadame vypustiť novelizačné znenie :v § 87 ods. 2 sa slová „§ 7 ods. 5, § 8, § 71 ods. 5“ nahrádzajú slovami „§ 7b ods. 5, § 71 ods. 13“ a ponechať pôvodné znenie zákona. 
Zdôvodnenie: viď. pripomienka k bodu 13 a 86. 

Zásadná pripomienka k bodu 97.: 

V § 90 ods. 1 písm. g) a § 92 ods. 1 písm. i) žiadame vypustiť novelizačné znenie § 4 ods. 7 alebo“. 
Zdôvodnenie: navrhované znenie § 4 ods.7 má retroaktívny charakter čo môže byť zneužité na predkladanie nereálnych (neuskutočniteľných ) požiadaviek. Viď. zásadná pripomienka k bodu8. 

Zásadná pripomienka k bodu 98.: 

V § 90 ods. 1 písm. l) a § 92 ods. 1 písm. n) žiadame vypustiť novelizačné znenie „§ 7a ods. 5, a § 7b ods. 3“. 
Zdôvodnenie: viď. pripomienka k bodu 13 

Zásadná pripomienka k bodu 100.: 
Do § 90 ods. 3 žiadame doplniť na záver novelizačného znenia text. ..“to sa netáka vlastníka, správcu, nájomcu, ktorý licenciu nepotrebuje“. 
Zdôvodnenie: prirodzená požiadavka vyplývajúca z vlastníckeho práva 

Zásadná pripomienka k bodu 101.: 
Do § 92 ods.1 žiadame doplniť na záver novelizačného znenia text. ..“to sa netáka vlastníka, správcu, nájomcu, ktorý licenciu nepotrebuje“. 
Zdôvodnenie: prirodzená požiadavka vyplývajúca z vlastníckeho práva 

Pripomienka k bodu 102.: 
Žiadame vypustiť novelizačné znenie bodu 102. 
Zdôvodnenie: Navrhovateľ nezdôvodnil, prečo by sa na správu chránených druhov vo vlastníctve štátu nemal vzťahovať zákon č. 278/93 Z.z. o správe majetku štátu. 

Zásadná pripomienka k bodu 107. 
Do novelizačného znenia § 98 ods. 5 žiadame na koniec pridať text: „a zároveň neboli uložené iné obmedzujúce podmienky, ako napr. stanovenie maximálneho počtu ulovených jedincov“. 
Zdôvodnenie: Napr. ak je stanovený horný limit možných ulovených vlkov, ktorý ohrozenie škôd neodstráni (iba zníži), nie je možné vyhnúť sa zodpovednosti za škody vzniknuté pri napĺňaní „verejného záujmu“. 

Zásadná pripomienka k § 103 ods. 7 
Žiadame z § 103 ods. 7 vypustiť slová..“ s tretím, štvrtým“.. a slová ...“ ako aj územia s prvým alebo druhým stupňom ochrany, ak nejde o zastavané plochy a nádvoria, záhrady a vinice.“ 
Zdôvodnenie: Navrhované činnosti ku ktorým sa podľa § 9 vyjadruje orgán ochrany prírody majú poväčšine vysoko odborný špecifický charakter. Vzhľadom na to že orgány ochrany prírody prirodzene nedisponujú odborníkmi zo všetkých posudzovaných oblastí nemôžu sa plnohodnotne odborne vyjadriť k posudzovanej problematike a tak nastávajú prípady, kedy škody z neumožnenia vykonania činnosti sú vyššie ako škody, ktoré by prípadne navrhovaná činnosť mohla spôsobiť. 

Do§ 103 ods.9 žiadame na záver bodku odstrániť a doplniť text: ...“a území s druhým, tretím a štvrtým stupňom ochrany“... 

Zásadná pripomienka k bodu 117.: 
Do novelizovaného znenia § 104b ods. 3) žiadame doplniť na záver text: ...“tieto územia budú v termíne do 5 rokov od nadobudnutia účinnosti tejto novely prehodnotené s cieľom aby sa vybudovala efektívna, proporčne vyvážená a ekonomicky únosná sieť chránených území národnej sústavy“. 
Zdôvodnenie: Požiadavka na prehodnotenie chránenej sústavy figuruje v koncepcii ochrany prírody (2006) a vo všetkých programových vyhláseniach vlád od tejto doby. Na výmeru chránených území sa viažu kompenzačné opatrenia. Aby nedochádzalo k neefektívnemu nakladaniu s finančnými prostriedkami štátu, malo by sa urýchlene uskutočniť prehodnotenie chránených území, napr. aby nenastala situácia, že štátom vykúpené pozemky v chránených územiach budú následne vylúčené zo siete chránených území, lebo sa na nich nevyskytuje predmet ochrany z dôvodu že nemajú požadovanú ochranársku hodnotu. 

Zásadná pripomienka k bodu 119.: 
Žiadame vypustiť znenie k bodu 119.: 
Zdôvodnenie: „Stav ochrany“ je výraz, ktorý je doslovnou transpozíciu „záväzných aktov“ EU, preto ho požadujeme ponechať 

Zásadná pripomienka k Čl. II bod 1.2.3. 
Žiadame vypustiť body 1-3 z Čl II. 
Zdôvodnenie: Ide o diskriminačné zvýhodnenie jednej skupiny štátnych organizácií (a dodávateľov ich prác) oproti štátnym organizáciám iných rezortov (a dodávateľov ich prác). 

Vznášame zásadné pripomienky k dokumentu „Doložka vplyvov“. 

Nesúhlasíme s obsahom tabuľky A2, ktorá účelovo bez potrebného zdôvodnenia zľahčuje dopady novely zákona o ochrane prírody na rozpočet verejnej správy, podnikateľské prostredie, ako aj sociálne vplyvy na obyvateľstvo. 
Podľa údajov Koncepcie ochrany prírody (schválenej UV č. 471/2006) potenciálna výška náhrad za obmedzenie bežného obhospodarovania na neštátnych pozemkoch v sústave chránených území predstavuje ročne 4 778 334,- Eur na lesných pozemkoch a 3 206 487,- Eur na poľnohospodárskej pôde. Celková výška náhrad za obmedzenie bežného obhospodarovanie je cca 7 984 820,- Eur/ročne. Do roku 2012 (včítane) však boli vyplatené náhrady za obmedzenie bežného obhospodarovania v celkovej sume 11 160 tis. Eur, čo predstavuje ročne v priemere 1 160 tis. Eur. – citácia z doložky vplyvov. 
Neuvádza sa tu však, že priemernou sumou 1 160 tis. Eur (tj. 14,5% predpokladanej sumy), boli uspokojené oprávnené nároky v priemere 17 subjektom ročne ktorým boli schválené a aj skutočne vyplatené kompenzácie. Keď zoberieme do úvahy fakt že na neštátnych pozemkoch v chránených územiach hospodári cca 3 500 neštátnych subjektov je len ťažko možné očakávať, že suma cca 1 160 000€ bude ročne postačovať aj v budúcnosti. Všeobecne známym dôvodom o tak malý záujem kompenzácie obmedzenia je a bol veľmi komplikovaný spôsob domáhania sa kompenzácie (NV č. 438/2005 Z. z. o podrobnostiach obsahu žiadosti o úhradu náhrady za obmedzenie bežného obhospodarovania pozemku a o spôsobe výpočtu náhrady) ako aj fakt, že žiadateľ musí svoj vlastnícky vzťah k pozemkom doložiť právoplatným výpisom katastra nehnuteľností stavu „C“ KN čo pri súčasnom stave usporiadania majetkových pomerovv katastri je v mnohých prípadoch veľmi komplikované až nemožné (min. do ukončenia ROEP). 
Z uvedeného vyplýva, že ak sa zjednoduší možnosť domôcť sa kompenzácie širšou škálou kompenzačných nástrojov, je možné očakávať značný nárast záujmu aj vlastníkov, ktorí doposiaľ o ujmu nepožiadali a tým aj značný nárast finančných prostriedkov potrebných na preplatenie tohto ich nároku. Nie ako uvádza optimistický predpoklad Doložky vplyvov (1 650 000 v r. 2014, 1 730 000v roku 2015 a 1 810 000€ v r. 2016), čo nedosahuje ani 1/3 z vypočítaných nákladov z roku 2006 (7 984 820,- Eur/ročne). 
Čo vo vzťahu k: Podľa zatiaľ navrhovaných limitov výdavkov kapitoly MŽP SR na roky 2014 – 2016 bude MŽP SR môcť vyčleniť zo svojho rozpočtu na náhrady maximálne sumu 1 000 000 €/rok – (citácia z Doložky) sa javí ako nereálne a nerealizovateľné. 
Pozn.: Ani prípadnú zámenu pozemkov štátu (čo by ochromilo fungovanie organizácie LESY Slovenskej republiky) nie je možné považovať za zníženie nákladov štátu, nakoľko každý zamieňaný pozemok má svoju trhovú hodnotu, a zámena ekonomicky zaujímavých pozemkov za menej hodnotné (aj keď s vyšším stupňom ochrany podľa zákona o OP) jednorazovo (a nenávratne) zníži hodnotu majetku štátu. Náklady, straty sa iba prenesú z rezortu ŽP na rezort pôdohospodárstva a tak ho dostanú do ďalších problémov so zabezpečením ďalšieho fungovania bez možností na udržateľné hospodárenie. 
Doložka vplyvov sa nezaoberá napr. stratami a nákladmi ktoré spôsobuje povinnosť posudzovať projekty v územiach NATURA 2000. Pričom sa jedná o veľké finančné nároky, straty a náklady s tým spojené (napr. posudzovanie vplyvov na územia NATURA pri výstavbe diaľnic). Preto bolo potrebné zamerať novelu zákona aj týmto smerom aby sa proces zjednodušil, zlacnil a hlavne urýchlil čo by mohlo významným spôsobom ovplyvniť hlavne finančne poddimenzované regióny SR. 
Pritom najväčší okamžitý pozitívny vplyv na financovanie životného prostredia by malo prehodnotenie chránených území a ponechanie v sústave iba tých území ktoré skutočne vykazujú min. nadpriemernú ochranársku hodnotu. Prenájom, zámena, výkup pozemkov ktoré sa časom zo sústavy chránených území vylúčia z dôvodu ich nezaujímavej ochranárskej hodnoty je chybný krok. 
V doložke vplyvov absentuje kalkulácia nákladov správcov štátnych pozemkov aj SVP spojených s prípadnou likvidáciou inváznych druhov ak prejde novela §§7, 7a, 7b, nakoľko sa jedná o mimoriadne finančne nákladné aktivity, ktoré reálne ohrozia ďalšie fungovanie subjektov bez dodatočného financovania zo štátneho rozpočtu. 

Preto žiadame doplniť doložku vplyvov o serióznu analýzu nákladov ochrany prírody a ich dopadu na štátny rozpočet a nie pretransformovanie súčasných možností štátu do predpokladu optimistických nereálnych nákladov v budúcnosti s nepodloženým očakávaním ich postačujúcej výšky. (A pri tom neboli využité možnosti na zracionalizovanie celej ochrany prírody). 

Ing. Ctibor Határ 
generálny riaditeľ 

 	Z 	ČA 	jednotlivé pripomienky vyhodnotené samostatne 	
LESY Slovenskej republiky š.p.  	Novela zákona o ochrane prírody a krajiny č. 543/2002 z.z.  
Uznesením Vlády SR č. 471/2006 sa schválila koncepcia ochrany prírody 
Strategickým cieľom 3.1.1. bolo: Prehodnotiť súčasnú sústavu chránených území a vytvoriť reprezentatívnu národnú sústavu chránených území zabezpečujúcu ochranu biotopov národného významu a biotopov druhov národného významu, významných krajinných prvkov a území medzinárodného významu pri rešpektovaní ďalšieho nevýšenia plochy národnej sústavy chránených území. 

V programových vyhláseniach vlád sa od tohto obdobia (2006) tiež spomína nevyhnutnosť riešenia neudržateľnosti spôsobu akým sa organizuje a riadi ochrana prírody a krajiny na Slovensku. 

Čo sa týka predloženého návrhu novely zákona konštatujeme, že v porovnaní s pred časom predloženým návrhom nového zákona o ochrane prírody (práce na ktorom boli zastavené) boli z neho odstránené niektoré „problematické“ ustanovenia, na druhej strane musíme objektívne uviesť, že nie dostatočne a ani táto novela zákona neodstráni časom nakumulované neriešené problémy s nefunkčným a neudržateľným systémom ochrany prírody na Slovensku. 

Naďalej pretrváva trend direktívno-represívneho postupu v oblasti životného prostredia. Tento trend je nemotivačný a namiesto partnerského vzťahu (bez ktorého sa ochrana prírody nedá zabezpečovať) zase dostáva vlastníkov správcov pozemkov do opozičného postavenia, kedy si musia brániť svoje záujmy a povinnosti vyplávajúce im zo správy a užívania pozemkov, prípadne povinností vyplývajúcich z ostatných zákonných ustanovení riadneho hospodára. 

Novela ešte viac zhorší ekonomické prostredie poddimenzovaných vidieckych regiónov ďalšími povinnosťami (likvidácia inváznych druhov na náklady užívateľov pozemkov, napriek tomu že v drvivej väčšine nie sú pôvodcami ich šírenia). 

Novela nevyrieši rozdielnosť iných súvisiacich legislatív (zákon o lesoch) ktorých cieľom je starostlivosť o lesy a udržiavanie ich ekologicko-stabilnom stave, ktorý jediný dokáže zabezpečiť plnohodnotné fungovanie verejnoprospešných funkcií (rekreačná, voda, vzduch, ozdravná funkcia....). 

Novela nezreálni rozsah a intenzitu ochrany chránených území (mnohokrát neopodstatnene a neprimerane chránených) a neprispôsobí ju ekonomickým možnostiam štátu, iba prenesie značnú časť nákladov (ktoré štát nemal) na užívateľov pozemkov, čím ešte viac zparalyzuje ich činnosť a ešte viac oslabí ekonomicky poddimenzované oblasti vidieku, ich infraštruktúru a rozvoj. 

Očakávali sme že novela bude mať ambíciu vybudovať efektívnu, únosnú proporčne vyváženú ochranu prírody zohľadňujúcu sociálne a ekonomické aspekty v duchu trvalej udržateľnosti. Na takto prehodnotenú sústavu chránených území by bolo potom vhodné nastaviť kompenzačné mechanizmy a nie naopak zamieňať, prenajímať, vykupovať pozemky a potom ich následne (pre ich ochranársku neatraktívnosť) vyradiť zo sústavy chránených území? 

Vzhľadom na rozsah novelizačných bodov (120) je možné novelu skôr považovať za nový zákon o ochrane prírody. 

Novela neodstraňuje viacnásobné obmedzenia konkrétnej činnosti podľa rôznych §§. Tj. ak žiadateľ o činnosť splní podmienky pre vydanie súhlasu, prípadne výnimky, podľa §§ špeciálnej ochrany bude nakoniec obmedzený cez §§ znenia všeobecnej ochrany čo umožňuje ich neadresné znenie. 
Orgány, organizácie ochrany prírody, ako aj mimovládne organizácie na úseku životného prostredia podľa novely zákona budú naďalej požívať imunitu pred zodpovednosťou za stav 
chránených území, naďalej bude možné vypracovávať účelové stanoviská nepodložené dôkazmi a na ich základe vydávať neobjektívne rozhodnutia. Naďalej sa budú môcť vypracovávať aj projekty či už z národných ale štrukturálnych zdrojov, ktoré okrem žiadateľov neprinesú osoh nikomu dokonca ani chránenej prírode.... 
Kalkulácia v doložke vplyvov je nepodložený odhad, ktorý neberie do úvahy neprimeranosť a ekonomickú neúnosnosť sústavy chránených území. Deklarovaná úspora finančných prostriedkov štátu nie je reálna, došlo by iba k presunu nákladov na zabezpečenie ochrany prírody z rezortu ŽP na rezort pôdohospodárstva bez analýzy zvýšených nákladov nad rámec dnešných nákladov z dôvodu administrácie a zabezpečovania nových úloh rezortom, ktorý tieto činnosti doposiaľ nebol nútený vykonávať. Toto bude mať za následok, že súčasní správcovia pozemkov sa pravdepodobne dostanú do finančnej tiesne a stnú sa aj oni závislí od dotácií štátneho rozpočtu. 
Novela neprináša zjednodušenie legislatívneho prostredia v ŽP, nerieši konflikty s ostatnými zákonmi (napr.326/2005 Z.z.) a nepribližuje ochranu prírody obyvateľstvu, ale pritvrdzuje direktívny postup a naďalej bez koncepcie „čo ďalej s ochranou prírody“ navyšuje kompetencie ochrany prírody, čo sa už v minulosti ukázalo ako nesprávna cesta. 	Z 	N 	doložka vplyvov bola primerane upravená v nadväznosti na vykonané úpravy a po zohľadnení pripomienok Ministerstva financí SR a ďalších subjektov 	
LESY Slovenskej republiky š.p.  	Pripomienka k bodu 1. - Novela zákona o ochrane prírody a krajiny č. 543/2002 Z. z.  
Pripomienka k bodu 1.: 

§ 1 odsek 1 znie: 

„(1) Tento zákon upravuje pôsobnosť orgánov štátnej správy a obcí, ako aj práva a povinnosti právnických osôb a fyzických osôb pri ochrane prírody a krajiny s cieľom dlhodobo zabezpečiť zachovanie prírodnej rovnováhy a ochranu rozmanitosti podmienok a foriem života a prírodných hodnôt a krás a utvárať podmienky na trvalo udržateľné využívanie prírodných zdrojov a na poskytovanie ekosystémových služieb berúc do úvahy hospodárske, sociálne a kultúrne potreby, ako aj regionálne a miestne pomery“. 

Návrh nového znenia: zo znenia § 1 navrhujeme vypustiť text „a na poskytovanie ekosystémových služieb“... 

Zdôvodnenie: Novela zákona v § 2 (základné pojmy) nedefinuje čo sa rozumie pod „poskytovaním ekosystémových služieb“. Bez definície ekosystémových služieb ide len o konštatovanie bez bližšieho významu. Navyše prax z nedávneho obdobia ukázala, ekosystémové služby (napr. produkcia kyslíka, absorpcia skleníkových plynov) lepšie poskytujú územia s nižším stupňom ochrany, prípadne územia bez neho. Dnes sme sa dostali do situácie že „za veľa peňazí“ sme dosiahli najhoršiu ponuku ekosystémových služieb v novodobej histórií hlavne vďaka bezdôvodnému a nepremyslenému sprísňovaniu (obmedzovaniu) pod rúškom ochrany prírody. 
 	Z 	ČA 	nová úprava- definícia ekosystémových služieb  	
LESY Slovenskej republiky š.p.  	Zásadná pripomienka k bodu 2 § 1 - Novela zákona o ochrane prírody a krajiny č. 543/2002 Z. z.  
Zásadná pripomienka k bodu 2 § 1.: 

Bod 2 §1 zákona znie: 

Ak tento zákon neustanovuje inak, vzťahujú sa na ochranu zložiek životného prostredia 4) osobitné predpisy 5) 

Návrh nového znenia: za pôvodný text žiadame doplniť 2 vetu.: 
...Nesmie pritom nastať situácia, kedy by obmedzením osobitného predpisu došlo k väčším škodám ako keby k obmedzeniu nedošlo... 

Zdôvodnenie: Nie vždy (z dôvodu vzdelania a odbornosti) je pracovník ochrany prírody spôsobilý objektívne a kompetentne posúdiť dopady svojho rozhodnutia (vzhľadom na profesionálne odbornú problematiku osobitného predpisu), pričom môžu a aj vznikajú škody a neprimerané ujmy nie len fyzickým, právnickým osobám, ale aj štátu, pričom nie zriedka bývajú vyššie, ako potenciálne (často len údajné) škody na životnom prostredí. 

Poznámka pod čiarou potom k odkazu 5) ostáva bez zmeny 	Z 	N 	pripomienka je nad rámec novely zákona, § 1 ods. 2 rieši úpravu vzťahu zákona s osobitnými predpismi a aktualizuje sa len poznámka pod čiarou obsahujúca odkazy na tieto predpisy  	
LESY Slovenskej republiky š.p.  	Pripomienka k bodu 3 - Novela zákona o ochrane prírody a krajiny č. 543/2002 Z. z. 
Pripomienka k bodu 3.: 

v § 2 odsek 1 znie: 

„(1) Ochranou prírody a krajiny sa podľa tohto zákona rozumie starostlivosť štátu, právnických osôb a fyzických osôb o voľne rastúce rastliny, voľne žijúce živočíchy a ich spoločenstvá, nerasty, skameneliny, geologické a geomorfologické útvary, prírodné biotopy a ekosystémy,10) ako aj starostlivosť o vzhľad a prístupnosť krajiny. Ochrana prírody a krajiny sa realizuje najmä obmedzovaním a usmerňovaním zásahov do prírody a krajiny, podporou a spoluprácou s vlastníkmi (nájomcami, správcami) pozemkov, ako aj spoluprácou s orgánmi verejnej správy.“. 

Návrh nového znenia: navrhujeme znenie druhej vety upraviť nasledovne: 
Ochrana prírody a krajiny sa realizuje spôsobom a postupmi, ktoré dávajú najväčší predpoklad dosiahnutia predmetu ochrany, podporou a spoluprácou s vlastníkmi (nájomcami, správcami) pozemkov, ako aj spoluprácou s orgánmi verejnej správy.“. 

Zdôvodnenie: Neraz sme svedkami toho, že práve obmedzením zásahov došlo k zániku, prípadne k zhoršeniu stavu biotopov, prípadne predmetu ochrany. Bolo by potrebné prejsť od direktívno-reštriktívnej ochrany prírody k motivačnej, konštruktívno- partnerskej schémy. V mnohých prípadoch neobjektívna reštrikcia mala opačný vplyv na predmet ochrany, ako sa očakávalo, čo malo za dôsledok aj dlhodobo zhoršujúci sa vzťah medzi užívateľmi pozemkov a ochranou prírody. Užívateľ pozemku musí byť partnerom ochrany prírody, ak je naozaj záujem dosiahnuť požadovaný efekt na oboch stranách. 	Z 	N 	Rozpor odstránený na rozporovom konaní.  	
LESY Slovenskej republiky š.p.  	Zásadná pripomienka k bodu 4. - Novela zákona o ochrane prírody a krajiny č. 543/2002 Z. z.  
Zásadná pripomienka k bodu 4.: 

V § 2 ods. 2 sa za písmeno q) vkladá nové písmeno r), ktoré znie: 
„r) invázny druh nepôvodný druh, ktorého introdukcia alebo samovoľné šírenie ohrozuje biologickú rozmanitosť,“. 

Návrh riešenia: 
Invázne druhy naviazať na ich konkrétny zoznam 

Zdôvodnenie: Nesúhlasíme so všeobecnou definíciou (bez stanovenia konkrétnych inváznych druhov), vzhľadom na zadefinovanú povinnosť ich likvidácie, keďže pre vydaný zoznam sú presne nadefinované zákazy, no povinnosť ich odstraňovania nie je viazaná na tento zoznam. Tak môže nastať situácia, kedy povinnosť odstraňovať invázne druhy by platila pre akékoľvek nepôvodné druhy. Navyše, nie každý invázny druh je aj nebezpečný pre biodiverzitu (iba tie ktoré sa ľahko a rýchlo samovoľne šíria) 
 	Z 	N 	Rozpor odstránený na rozporovom konaní.  	
LESY Slovenskej republiky š.p.  	Zásadná pripomienka k bodu 7 - Novela zákona o ochrane prírody a krajiny č. 543/2002 Z. z.  
Zásadná pripomienka k bodu 7.: 
V § 4 ods. 2 sa slová „túto činnosť po predchádzajúcom upozornení obmedzí alebo“ nahrádzajú slovami „písomne upozorní toho, kto činnosť vykonáva, a v prípade potreby určí obmedzujúce podmienky alebo túto činnosť“. 

Návrh riešenia: do § 4 navrhujem vložiť novelizačný bod (6) ktorý znie: 
§ 4 ods. (6) 
Činnosti ku ktorým sa vyjadril orgán ochrany prírody podľa § 9 zákona, prípadne v územiach európskej sústavy chránených území podľa § 28 ods. 4, sa nepovažujú za činnosti ktoré vedú k ohrozeniu existencie druhov rastlín a živočíchov, alebo k ich degenerácii, k narušeniu rozmnožovacích schopností, alebo k zániku ich populácie, 

Zdôvodnenie: Preformulovaním pôvodného znenia nedochádza k žiadnej obsahovej zmene. Navyše doposiaľ orgány štátnej správy využívali hlavne poslednú časť § a to je zákaz činnosti. Znenie neodstraňuje hlavný nedostatok § 4 a to je, že nestanovuje žiadne kritériá, parametre, kedy, za akých okolností (po naplnení ktorých skutkov) môže pracovník štátnej správy určiť obmedzujúce podmienky a kedy činnosť zakázať. A tak sa stáva že rozhodnutie o zákaze stojí výlučne na subjektívnom posúdení pracovníka ochrany prírody a to aj bez toho, že by bol povinný svoje rozhodnutie doložiť vierohodnými dôkazmi, čo mu umožňuje znenie §. 
Preto navrhujeme do znenia doplniť ods. 6), ktorý by aspoň čiastočne stransparentnil a zobjektivizoval postup ochrany prírody. 
Pozn: §4 sa často zneužíva v prípadoch, kedy niektoré zložky ochrany prírody, z dôvodu záujmu obmedziť užívateľa pozemkov neúspešne vyčerpali možnosti obmedziť ho podľa iných častí zákona. 
 	Z 	N 	novelizácia § 4 ods. 2 vypustená 
§ 4 ods. 6 nová úprava po zohľadnení pripomienok Ministerstva dopravy, výstavby a regionálneho rozvoja SR 
 	
LESY Slovenskej republiky š.p.  	Zásadné pripomienky k bodu 8 - Novela zákona o ochrane prírody a krajiny č. 543/2002 Z. z.  
Zásadné pripomienky k bodu 8.: 
§ 4 
„(6) Každý, kto buduje vodnú stavbu alebo líniovú stavbu, ktorá môže ohroziť priaznivý stav populácií druhov živočíchov v dôsledku narušenia alebo obmedzenia ich migračných trás, je povinný použiť také riešenie, ktoré zachováva migračnú priechodnosť. Za týmto účelom je povinný zriaďovať vhodné technické alebo stavebné konštrukcie a zariadenia umožňujúce migráciu živočíchov v miestach, ktoré sa križujú s ich migračnými trasami, a zabezpečovať ich funkčnosť. 

Znenie ods. (6) žiadame vypustiť, nakoľko sa jedná o duplicitnú požiadavku dnes platného zákona o ochrane prírody. V rámci povoľovacieho a schvaľovacieho procesu má už dnes orgán štátnej správy dostatok nástrojov aby mohla požadovať naplnenie požiadavky, prípadne požadujeme minimálne upraviť text nasledovne: 

Návrh znenia: v prvej vete navrhujeme doplniť text: (technicky a finančne únosné), 
„(6) Každý, kto buduje vodnú stavbu alebo líniovú stavbu, ktorá môže ohroziť priaznivý stav populácií druhov živočíchov v dôsledku narušenia alebo obmedzenia ich migračných trás, je povinný použiť také riešenie technicky a finančne únosné, ktoré zachováva migračnú priechodnosť. Za týmto účelom je povinný zriaďovať vhodné technické alebo stavebné konštrukcie a zariadenia umožňujúce migráciu živočíchov v miestach, ktoré sa križujú s ich migračnými trasami, a zabezpečovať ich funkčnosť. 
Zdôvodnenie: Pracovníci ochrany prírody často predkladajú ne investora líniových stavieb neprimerané požiadavky aj v lokalitách, ktoré vzhľadom na finančnú náročnosť zariadenia (ekoduktu, podchodu...) neprinesú efekt zodpovedajúci tejto finančnej a technickej náročnosti. (napr. niekoľkoročné predĺženie a predraženie výstavby diaľnic)... 

(7) Ak je prevádzkou vodnej stavby alebo líniovej stavby ohrozené zabezpečenie priaznivého stavu populácií druhov živočíchov v ich prirodzenom areáli v dôsledku narušenia alebo obmedzenia ich migračných trás, orgán ochrany prírody môže nariadiť, aby vlastník alebo správca vodnej stavby alebo líniovej stavby na vlastné náklady vykonal v rámci plánovanej rekonštrukcie opatrenia na obnovu migračnej priechodnosti.“. 

Návrh znenia: znenie ods. (7) žiadame vypustiť z dôvodu jeho retroaktivity 

Zdôvodnenie: podľa navrhovaného znenia ods. 7 by mohol orgán štátnej správy uložiť vlastníkovi, alebo správcovi vybudovať zariadenia zabezpečujúce „obnovu priechodnosti“ bez akýchkoľvek regulatív, čo je z technického a finančného hľadiska nereálne. Navyše išlo by o zariadenia na už skolaudovaných stavbách čo by malo retroaktívny účinok. 
Navyše kto sa rozumie pod výrazom „vlastník (správca)“- vlastník čoho – stavby alebo pozemku, alebo prevázkovateľ líniovej stavby alebo investor ? 

Zásadná pripomienka k § 5.: 

Za ods. 5 žiadame doplniť novelizačný ods. 6 v znení 

(6) Ak vlastník (správca, nájomca) pozemku s osobitne chránenou časťou prírody a krajiny, a území medzinárodného významu manažuje tieto územia spôsobom, ktorý mu určil orgán životného prostredia, prípadne ho na nich obmedzil pri bežnom obhospodarovaní, je za priaznivý stav týchto území zodpovedný tento orgán. 

Pôvodné ods. 6, 7 sa prečíslujú 

Zdôvodnenie: podľa ods. 5 §5 je vlastník správca, nájomca pozemkov zodpovedný (je povinný ho zabezpečiť) za priaznivý stav časti krajiny. Ak toto územie nemôže z dôvodu obmedzení ochrany prírody obhospodarovať spôsobom ktorý považuje za najvhodnejší, nemôže niesť naďalej zodpovednosť za jeho stav. (viď. hlavne územia v 5 stupni ochrany prírody – ani laik nemôže rozpadnuté smrekové biotopy považovať za biotopy v priaznivom stave, čo vlastník vo väčšine prípadov nemal možnosť ovplyvniť...). 
 	Z 	N 	k § 4 nová úprava po zohľadnení pripomienok Ministerstva dopravy, výstavby a regionálneho rozvoja SR 
k § 5 pripomienka nad rámec novely zákona  	
LESY Slovenskej republiky š.p.  	Zásadná pripomienka k bodu 11. - Novela zákona o ochrane prírody a krajiny č. 543/2002 Z. z.  
Zásadná pripomienka k bodu 11.: 
§ 6 
Žiadame navrhnuté ustanovenia vypustiť. 
Žiadame z § 6 ods. 2 v platnom znení zákona nahradiť slová „poškodeniu a zničeniu“ biotopu slovami „ohrozeniu priaznivého stavu biotopu v rámci biogeografického regiónu v rámci Slovenskej republiky“. Týmto žiadame odstrániť rozpory so smernicou o biotopoch. 

Nevidíme dôvod na ďalšie navyšovanie ochrany už i na tak dosť neprehľadného systéme ochrany prírody ktorý dnes platí. Nie je nám jasné z akej potreby navrhovatelia znenia vychádzali, nakoľko nedisponujú žiadnymi relevantnými argumentmi (o preukaznom zhoršení stavu biotopov), že by takéto sprísnenie všeobecného bezlimitného charakteru bolo potrebné (opodstatnené). 
SR je zodpovedná za stav biotopu na celom území a biotop sa hodnotí ako jeden celok, nehodnotia sa jeho lokálne časti samostatne. Na zabezpečenie tejto zodpovednosti, úplne postačuje súčasné znenie, ktorým sa kontroluje nepriaznivý vplyv významných činností, ku povoľovaniu ktorých sa orgán ochrany prírody vyjadruje v § 9. 
Ustanovenie v novelizovanom ods. 2 opäť zavádza širokú neodôvodnenú ochranu biotopov na celom území SR. Pred novelou v 2010 bol obdobný stav (§6, § 12 písm. g)) kedy boli uvedené paragrafové znenia, buď zrušené, alebo novelizované, lebo ich uplatňovanie neprinieslo žiaden environmentálny efekt, iba obrovskú averziu a nevôľu voči zneužívaniu týchto znení orgánmi ochrany prírody (mnohokrát na objednávku rôznych záujmových zoskupení). Znenie by ešte viac skomplikovalo zneprehľadnilo správne konania a užívateľ pozemkov, resp. realizátor aktivít by bol vyslovene rukojemníkom pracovníka štátnej správy ŽP, ktorý by sa k aktivite vyjadroval, nakoľko na svoje rozhodnutie nemá stanovené žiadne limity postačuje mu na to subjektívny pocit. Mnohé konania v minulosti v týchto oblastiach boli ukážkou neprofesionálneho prístupu, kedy v obdobných veciach rozhodovali orgány ochrany prírody diametrálne odlišne v závislosti od toho kto bol realizátorom aktivity. 
Zadefinovanie takejto ochrany aj mimo území chránenej sústavy sa nám zdá nesprávne. V prípade záujmu (ak to štát považuje za potrebné) má možnosť danú lokalitu vyhlásiť za ÚEV – súčasný návrh znevýhodňuje majiteľov pozemkov, ktoré neboli zaradené do siete NATURA 2000, pretože môžu byť nútení konať na vlastné náklady, zatiaľ čo majitelia pozemkov v ÚEV majú viac možností dostať sa ku kompenzáciám. Vidíme to ako spôsob „skrytej ochrany“ tzn. územia sa nepodieľajú v celoštátnej štatistike výmery chránených území, ale orgán štátnej správy má v prípade záujmu možnosť zaviesť aj na území s 1 stupňom ochrane de facto režim území s najvyšším stupňom ochrany. 
 	Z 	N 	§ 6 ods. 2 upravený po zohľadnení pripomienok viacerých ministerstiev  	
LESY Slovenskej republiky š.p.  	Pripomienka k bodu 12. - Novela zákona o ochrane prírody a krajiny č. 543/2002 Z. z.  
Pripomienka k bodu 12.: 

Návrh znenia: 
Do § 7 žiadame doplniť bod d) s nasledujúcim znením: d)podpora stanovištne vhodného druhového zloženia 
Zdôvodnenie: Ochrana prirodzeného druhového zloženia ekosystémov nepozostáva len z eliminovania nepôvodných druhov, ale aj podpory stanovištne vhodnej a druhovo pestrej výstavby zložiek ekosystémov. 
 	Z 	N 	Na základe poznatkov z praxe je len spresnený pôvodný rozsah opatrení na ochranu prirodzeného druhového zloženia ekosystémov  	
LESY Slovenskej republiky š.p.  	Zásadné pripomienky k bodu 13. - Novela zákona o ochrane prírody a krajiny č. 543/2002 Z. z.  
Zásadné pripomienky k bodu 13.: 
§ 7a a 7b 

Žiadame upraviť text bodu 5 § 7a) 

Návrh znenia: (5) Vlastník (správca, nájomca) pozemku, užívateľ poľovného revíru, užívateľ rybárskeho revíru alebo osoba vykonávajúca hospodársky chov rýb sú povinní odstraňovať invázne druhy živočíchov podľa odseku 4 spôsobom, ktorý ustanoví ministerstvo všeobecne záväzným právnym predpisom, a to na náklady pôvodcu ich šírenia ak je známy, inak na náklady štátu po potvrdení ich úhrady . 

Zdôvodnenie: Požadované činnosti (vo verejnom záujme) sú finančne mimoriadne náročné a ohrozia v kumulácií ostatných povinností požiadaviek životného prostredia, vyrovnanosť hospodárenia dotknutých subjektov. Ak užívateľ pozemkov nezapríčinil stav ohrozenia pôvodného druhového zloženia je táto povinnosť nad rámec Ústavy SR. Navyše vykonaním tejto činnosti by užívateľ pozemku porušil ods. 3 § 4, nakoľko prirodzený výskyt nie je zadefinovaný zákonom. 

Žiadame upraviť (vypustiť) text bodu 1,3,5 § 7b) 

(1) Nepôvodné druhy rastlín, s výnimkou druhov ustanovených všeobecne záväzným právnym predpisom, ktorý vydá ministerstvo po dohode s ministerstvom pôdohospodárstva, možno za hranicami zastavaného územia obce19) sadiť alebo pestovať len so súhlasom orgánu ochrany prírody. Orgán ochrany prírody môže takýto súhlas vydať, len ak rozšírenie nepôvodného druhu rastliny nebude mať nepriaznivý vplyv na pôvodné druhy alebo ich biotopy. 

Zdôvodnenie: Znenie ods. 1 by malo retroaktívny účinok, nakoľko na niektorých miestach sa nepôvodné rastliny pestujú so súhlasom aj orgánu štátnej správy životného prostredia, hlavne ako energetické plodiny s cieľom naplniť záväzok SR voči EÚ o navýšení spotreby energií z obnoviteľných zdrojov, čo garantuje rezort pôdohospodárstva. 

V ods. (3) žiadame vypustiť text ...“na vlastné náklady“.. a doplniť ..“a to na náklady pôvodcu ich šírenia ak je známy, inak na náklady štátu po potvrdení ich úhrady“.. 
(3) Vlastník (správca, nájomca) pozemku je povinný na vlastné náklady odstraňovať invázne druhy rastlín podľa odseku 2 zo svojho pozemku spôsobom, ktorý ustanoví ministerstvo všeobecne záväzným právnym predpisom, a to na náklady pôvodcu ich šírenia ak je známy, inak na náklady štátu po potvrdení ich úhrady a starať sa o pozemok tak, aby sa zamedzilo ich opätovnému šíreniu. 
Zdôvodnenie: Požadované činnosti (vo verejnom záujme) sú finančne mimoriadne náročné (nad rámec možností užívateľov pozemkov) a ohrozia v kumulácií ostatných povinností požiadaviek životného prostredia, vyrovnanosť hospodárenia dotknutých subjektov, prípadne ich existenciu. Ak užívateľ pozemkov nezapríčinil stav ohrozenia pôvodného druhového zloženia je táto povinnosť nad rámec Ústavy SR. Jedná sa o celoeurópsky problém, ktorý sa nedarí dostať pod kontrolu ani vo finančne zdatnejších krajinách EU. Od roku 2002 sa to u nás pokúšal štát (MŽP SR), bez zjavných úspechov a teraz toto nezvládnuteľné bremeno premiestnil na užívateľov pozemkov. Na niektoré invázne rastliny neexistuje prakticky efektívny spôsob likvidácie iba „potlačenie“ (spomalenie) jeho šírenia. To by dávalo orgánom štátnej správy možnosť nekonečného sankcionovania. Dôsledkom bude zrejme len perzekvovanie zo strany ŽP nakoľko vlastníci pozemkov nedisponujú takou finančnou hotovosťou, ktorá by bola potrebná na efektívny boj proti inváznym rastlinám. 
Likvidácia invazívnych rastlín je vysoko finančne náročná navyše postupy treba do dosiahnutia úspechu niekoľkokrát opakovať (pri tak veľkom rozšírení invazívnych rastlín ako tomu v súčasnosti je, by značná časť rozpočtu subjektov išla iba na ich likvidáciu). Navyše úspech likvidácie je viac než sporný (rýchlosť šírenia, klimatické podmienky...), čo by otváralo možnosti štátnej správe ŽP neustále perzekvovať užívateľov pozemkov aj napriek ich snahe dosiahnutia požadovaného efektu. Invazívne rastliny sa bez chémie likvidovať nedajú, čo je v chránených územiach takmer nerealizovateľné. Pritom dôvodom výskytu invazívnych rastlín vo väčšine prípadov nie je užívateľ pozemkov, ale introdukcia a klimatické zmeny. Prečo by potom mal vysoké náklady na likvidáciu invazívnych rastlín znášať užívateľ, keď nie je ich pôvodcom a napr. nemá o ich likvidáciu záujem (keď jemu až tak neprekážajú)? Paradoxne orgány ochrany prírody zodpovednosť za rozšírenie inváznych druhov nenesú, napriek tomu že mnohokrát majú väčšiu zásluhu na ich šírení ako vlastník (neumožnenie zasahovania). 
Jediný pozitívny účinok (aj keď v žiadnom prípade nepôjde o 100% likvidáciu inváznych rastlín) je možné dosiahnuť koordinovanou komplexnou ochranou proti šíreniu zo strany štátu prostredníctvom projektov. 
Štát sa nemôže zbaviť zodpovednosti za stav biodiverzity tým že ju prenesie na plecia užívateľov pozemkov, navyše keď na takúto činnosť nemajú predpoklady ani vytvorené podmienky. 

Žiadame vypustiť bod (5) 

Zdôvodnenie: Ak užívateľ nie je pôvodcom šírenia, tj, nenesie zodpovednosť za vznik a šírenie inváznych rastlín je táto požiadavka nad ráme Ústavy SR. Navyše mnohé invázne rastliny sa environmentálne prijateľným spôsobom nedajú odstráni (môžu sa len potlačiť). Ich likvidácia (potláčanie ) sa realizuje výlučne chemickými prípravkami na ktoré je potrebný v chránených územiach súhlas prípadne výnimka. Tzn. užívateľ si navyše musí zaplatiť správny poplatok 100€ aby absolvoval podľa skúseností neprimerane dlhé správne konania so sporným výsledkom nakoľko sa do správneho konania zapoja aj mimovládne organizácie. 

Zásadná pripomienka k § 8 
Žiadame vložiť nový odstavec v znení: 
Orgán ochrany prírody ktorý podľa ods. 1 činnosť obmedzí alebo zakáže predloží relevantné preveriteľné argumenty na základe ktorých rozhodol, ako aj ekonomickú analýzu, že škody, ktoré by pokračovaním činnosti vznikli by boli väčšie, ako škody ktoré vzniknú obmedzením, alebo nevykonaním činnosti. 
Zdôvodnenie: inštitút § 8 ods. 1 sa často zneužíva bez relevantného zdôvodnenia (často výhradne na subjektívnom a ideologickom základe) čím vznikajú neprimerané škody nie len užívateľom pozemkov ale aj environmentálne škody. 
 	Z 	N 	§ 7a a § 7b bol spresnený po zohľadnení pripomienok Ministerstva pôdohospodárstva a rozvoja vidieka SR 
 	
LESY Slovenskej republiky š.p.  	Pripomienka k bodu 14. - Novela zákona o ochrane prírody a krajiny č. 543/2002 Z. z.  
Pripomienka k bodu 14.: 

Žiadame vypustiť § 9 ods. 1 písmeno k) 
Zdôvodnenie: Týkalo by sa aj lokalít, ktoré nespadajú do oblasti záujmu ochrany prírody (intravilán, orná pôda napr. zmena DP záhrady na zastavanú plochu). 

Poznámka pod čiarou k odkazu 33 znie: 
„33) § 9 až 11 a § 17 zákona č. 220/2004 Z. z. v znení neskorších predpisov.“. 
 	Z 	N 	spresnenie po zohľadnení pripomienok Ministerstva pôdohospodárstva a rozvoja vidieka SR 
 	
LESY Slovenskej republiky š.p.  	Pripomienka k bodu 15. - Novela zákona o ochrane prírody a krajiny č. 543/2002 Z. z.  
Pripomienka k bodu 15.: 

V § 9 žiadame vypustiť písm. s). 
Poznámky pod čiarou – vypustiť37c) 

Zdôvodnenie: Ustanovenie predstavuje duplicitu a tým zbytočnú administratívnu záťaž. Vyňatia sa riešia pre činnosti, ku ktorým sa orgán ochrany prírody vyjadruje cez ostatné ustanovenia § 9 

Zásadná pripomienka do §9 
Navrhujeme doplniť pís. (4a,b) s nasledujúcim textom: 

(4a) Vyjadrenie orgánu ochrany prírody nesmie ohroziť trvaloudržateľné obhospodarovanie lesov (ods. 1, § 40 zákona č. 326/2005 Z.z o lesoch), zachovanie, zveľaďovanie a ochranu lesov ako zložky životného prostredia a prírodného bohatstva krajiny na plnenie ich nenahraditeľných funkcií podľa (§ 1 ods. 2 písm. a) zákona č. 326/2005 Z.z) zabezpečovaného prostredníctvom programu starostlivosti o lesy. 

(4b) 
Ak orgán štátnej správy životného prostredia vo vyjadrení navrhuje zmenu plánu starostlivosti o lesy v častiach plán hospodárskych opatrení (§40 ods.2 c zákona č. 326/2005 Z.z. o lesoch) je povinný vyžiadať si odborné stanovisko orgánu štátnej odbornej kontroly ochrany lesa (§ 29 z. 326/2005 Z. z. o lesoch) k dopadu takto navrhovanej zmeny na zdravotný stav a ekologickú stabilitu lesov. Ak zo stanoviska vyplynie riziko rozšírenia biotických škodlivých činiteľov a ohrozenia ekologickej stability lesov pri uplatnení navrhovanej zmeny programu starostlivosti o lesy orgánom ochrany prírody, zmena program starostlivosti o lesy môže byť vykonaná len za predpokladu, že obhospodarovateľom lesa vykonávané preventívne opatrenia (§28 ods. 1 písm. b) z. 326/2005 Z. z.) finančne uhradí organizácia ochrany prírody a krajiny. Náklady na vypracovanie odborného stanoviska hradí žiadateľ o vyjadrenie. 
 	Z 	N 	nová úprava po zohľadnení pripomienok Ministerstva pôdohospodárstva a rozvoja vidieka SR 
 	
LESY Slovenskej republiky š.p.  	Pripomienka k bodu 17. - Novela zákona o ochrane prírody a krajiny č. 543/2002 Z. z.  
Pripomienka k bodu 17.: 

Žiadame ponechať pôvodné znenie § 14 ods. 1 písm. g) 
Zdôvodnenie: Neexistuje zoznam nepôvodných druhov a ich krížencov tak by nastal problém hlavne v prípade už rozšírených a existujúcich druhov, ktoré by niekto dnes začal považovať za „nepôvodný druh“. 
 	Z 	N 	vecná úprava v nadväznosti na nové znenie úpravy regulácie rozširovania nepôvodných druhov, doplnené prechodné ustanovenie vo vzťahu k lesným porastom už vysadeným na lesných pozemkoch,  	
LESY Slovenskej republiky š.p.  	Zásadná pripomienka k bodom 20, 22-24, 26-28, 31, 21-32 - Novela zákona o ochrane prírody a krajiny č. 543/2002 Z. z.  
Zásadná pripomienka k bodom 20, 22-24, 26-28, 31, 21-32.: 
20. V § 17 ods. 3 
Žiadame doplniť o .... „po predchádzajúcom písomnom súhlase vlastníka, správcu, alebo obhospodarovateľa“. 

22. V § 18 ods. 1 
Žiadame doplniť o .... „po predchádzajúcom písomnom súhlase vlastníka, správcu, alebo obhospodarovateľa“. 

23.V § 18 ods. 3 
Žiadame doplniť o .... „po predchádzajúcom písomnom súhlase vlastníka, správcu, alebo obhospodarovateľa“. 

24.V § 21 ods. 1 a § 22 ods. 1 
Žiadame doplniť o .... „po predchádzajúcom písomnom súhlase vlastníka, správcu, alebo obhospodarovateľa“. 

26.V § 21 ods. 4 a § 22 ods. 6 
Žiadame doplniť o .... „po predchádzajúcom písomnom súhlase vlastníka, správcu, alebo obhospodarovateľa“. 

27. V § 22 ods. 2 . 
Žiadame doplniť o .... „po predchádzajúcom písomnom súhlase vlastníka, správcu, alebo obhospodarovateľa“. 

28.V § 22 ods. 3 
Žiadame doplniť o .... „po predchádzajúcom písomnom súhlase vlastníka, správcu, alebo obhospodarovateľa“. 

31.V § 26 ods. 6 
Žiadame doplniť o .... „po predchádzajúcom písomnom súhlase vlastníka, správcu, alebo obhospodarovateľa“. 

32. V § 27 ods. 9 
Žiadame doplniť o .... „po predchádzajúcom písomnom súhlase vlastníka, správcu, alebo obhospodarovateľa“. 
 	Z 	N 	ustanovenie § 50 ods. 10 podmienuje vyhlásenie chráneného územia v štvrtom a piatym stupňom ochrany súhlasom vlastníka pozemku z dôvodu rozsahu obmedzujúcich opatrení v týchto stupňoch ochrany, aj to s výnimkou chránených území patriacich do európskej sústavy chránených území.  	
LESY Slovenskej republiky š.p.  	Pripomienka k bodu 24. - Novela zákona o ochrane prírody a krajiny č. 543/2002 Z. z.  
Pripomienka k bodu 24.: 

Navrhujeme ponechať pôvodné znenie § 19 ods. 1 

Zdôvodnenie: Ak sa v § 19 ods. 1 sa vypúšťajú slová „Slovenskej republiky (ďalej len „vláda“)“, kto potom vyhlasuje národný park? 

Zásadná pripomienka k § 29 
Do § 29 písm. c) žiadame vložiť text: …a „vydanie súhlasu“… 
Nové znenie: 
c) orgán ochrany prírody, ktorý je príslušný na povolenie výnimky, vydanie súhlasu vopred písomne určí, že činnosť je preukázateľne potrebná na zabezpečenie starostlivosti o chránené územie, jeho ochranné pásmo, zabezpečenie ekologickej stability a zdravotného stavu biotopov. 

Zdôvodnenie: V prípadoch manažmentových činností. Ktoré sa realizovali aj v minulosti a ktorých dopad na stav chránených území bol priaznivý je žiadúce uľahčiť mechanizmus vydávania súhlasov a výnimiek pružnejšie. Napr. V prípade mimoriadnych udalostí pri povinnosti spracovať kalamitu nie je možné z časového hľadiska zabezpečiť vydanie príslušných súhlasov (aplikácia chemických prípravkov v 3 stupni ochrany prírody- je potrebný „súhlas“, v 4 SOP je potrebná „výnimka“ na čo zákon umožňuje vydať „určenie“ podľa § 29 písm. „c“). Nastáva problém aj pri aplikácií prípravkov ako je Pellacol, ktorý sôúži na ošetrenie oderkov kmeňov. Neumožnením vykonania tejto činnosti sa ohrozuje zdravotný stav a ekologická stabilita dotknutých biotopov(v 3,4 SOP). 
 	Z 	N 	Rozpor odstránený na rozporovom konaní.  	
LESY Slovenskej republiky š.p.  	Zásadná pripomienka k bodu 33. - Novela zákona o ochrane prírody a krajiny č. 543/2002 Z. z.  
Zásadná pripomienka k bodu 33.: 
V § 35 
§ 35 (1) používa termín prirodzený areál, ktorý nie je v zákone zadefinovaný. Rovnako chýba definícia pojmu „rušiť“. Žiadame zadefinovanie oboch pojmov, pretože bez nich je odsek nezrozumiteľný. 

V ods. 1 a) žiadame vrátiť slovo „úmyselne“ z pôvodného znenia 
Návrh znenia: a) úmyselne odchytávať v jeho prirodzenom areáli, 
Zdôvodnenie: Pôvodné znenie zákona je v súlade so smernicou o biotopoch a pre ochranu chránených druhov rastlín vo volej krajine postačuje. V chránených územiach majú „absolútnu“ ochranu od 3. st. ochrany, k prípadnému ničeniu vo voľnej krajine v súvislosti s povoľovanými činnosťami sa orgán ochrany prírody vyjadruje a má možnosť im zabrániť. Vzhľadom na rozsiahlosť zoznamu chránených druhov by si dodržanie zákona vyžadovalo špeciálne vysokoodborné vzdelanie, pre niektoré skupiny (napr. pri menej známych – frekventovaných bezstavovcoch) je na Slovenku len zopár odborníkov. 
Pri tom je potrebné dôsledne odlišovať výrazy „rušenie a rušenie (disturbance)“ čo je činnosť, ktorá nejako narúša uvedené aktivity živočícha a má na jeho stav negatívny identifikovateľný (merateľný) vplyv. Dnes sa akékoľvek vyrušovanie považuje za „rušenie“ v zmysle zákona. 

V ods. 1 ) žiadame ponechať pôvodné znenie zákona 1 e), tj. „medzidruhovo krížiť“ objektívne posúdenie medzidruhového kríženia krížencov je technicky nerealizovateľné. 
Návrh znenia: d) medzidruhovo krížiť, 

V ods. 2 a), b), žiadame vrátiť slovo „úmyselne“ z pôvodného znenia: 
Zdôvodnenie: Pôvodné znenie s výrazom „úmyselne“ zákona je v súlade so smernicou o biotopoch a pre ochranu chránených druhov rastlín vo volej krajine postačuje. Tvorcovia smernice si boli vedomí že ochrana druhov v kultúrnej krajine s vylúčením akéhokoľvek „rušenia“ nie je možná. Vyžadovanie absolutistického dodržiavania výrazu „rušenie“ bez stanovenia limitného obmedzenia tohto výrazu je vysoko nad rámec požiadavky EU a spôsobuje neriešiteľný stav pri starostlivosti o dané územie. 

Žiadame vypustiť písm. c) bodu 2. 
Zdôvodnenie: Chýba definícia, jednoznačná špecifikácia „miest rozmnožovania a odpočinku“ ako aj definícia ich poškodzovania a ničenia. Ustanovenie je objektívne nevykonateľné a je postavené výlučne na subjektívnej interpretácií pracovníka štátnej správy. 
 	Z 	N 	ustanovenie je upravené v súlade so smernicou Rady 92/43/EHS z 21. mája 1992 o ochrane prirodzených biotopov a voľne žijúcich živočíchov a rastlín a smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2009/147/ES z 30. novembra 2009 o ochrane voľne žijúceho vtáctva 	
LESY Slovenskej republiky š.p.  	Pripomienka k bodu 37. - Novela zákona o ochrane prírody a krajiny č. 543/2002 Z. z.  
Pripomienka k bodu 37.: 

V § 35 ods. 6 žiadame na konci prvej vety uviesť: ...“okrem poľovnej zvery o nakladaní s ktorou rozhodne príslušný poľovný hospodár.“ 
Zdôvodnenie: Na ďalšie nakladanie s poranenou, alebo uhynutou poľovnou zverou nie je kompetentná nakladať Organizácia ochrana prírody . 
 	Z 	N 	Rozpor odstránený na rozporovom konaní.  	
LESY Slovenskej republiky š.p.  	Pripomienka k bodu 39. - Novela zákona o ochrane prírody a krajiny č. 543/2002 Z. z.  
Zásadné pripomienky k bodu 39.: 

V § 40 odsek 2 žiadame zmeniť text nasledovne: 
„(2) Orgán ochrany prírody môže v odôvodnených prípadoch povoliť výnimku z podmienok ochrany chránených druhov, vybraných druhov rastlín a vybraných druhov živočíchov, ak požadovaná činnosť neohrozí existencie druhov, nespôsobí ich degradáciu, alebo nespôsobí zánik populácie a výnimka neohrozí zachovanie alebo dosiahnutie priaznivého stavu ochrany populácií dotknutých druhov v ich prirodzenom areáli.“. 
Zdôvodnenie:. V novele navrhovaná formulácia „neexistuje iná alternatíva“ je veľmi nešťastná, lebo vždy existuje aj iná alternatíva, nie vždy je však realizovateľná. Túto formuláciu už v minulosti „úspešne“ využívali hlavne mimovládne organizácie na znemožnenie vydania výnimky (aj v prípadoch kedy orgán ochrany prírody plánoval výnimku vydať). V prípade napr. ochranného odstrelu „problematického medveďa“ bude potrebné pred povolením výnimky napr. zabrániť paseniu oviec, obmedziť chov včiel na intravilán, vysídliť samoty vo voľnej krajine ap... Až po splnení týchto úkonov, bude možné povedať „že sme vyčerpali všetky možné alternatívy a teda môže byť vydaný súhlas na usmrtenie problematického živočícha. (Naschvál uvádzame extrémne príklady „pritiahnuté za vlasy“ aby sme zdôraznili nezmyselnosť požiadavky „inej alternatívy“). 

Do § 40 žiadame doplniť do písm. (1) text. 

(1b) Zákaz činnosti vo vzťahu k chráneným druhom, vybraným druhom rastlín a vybraným druhom živočíchov (§ 34 až 38) neplatí pre činnosti ku ktorým sa vyjadril orgán ochrany prírody podľa § 9 zákona, prípadne v územiach európskej sústavy chránených území podľa § 28 ods. 4 
Zdôvodnenie: Ide o odstránenie duplicity a zjednodušenie aplikácie zákona. 

 	Z 	ČA 	spresnenie na existenciu ekonomicky a technicky realizovateľnej alternatívy 	
LESY Slovenskej republiky š.p.  	Pripomienka k bodu 43. - Novela zákona o ochrane prírody a krajiny č. 543/2002 Z. z.  
Pripomienka k bodu 43.: 
V § 47 odsek 4 písm. e) žiadame vypustiť text: ...“a ak výrub vykonáva alebo obstaráva organizácia ochrany prírody“, 
Zdôvodnenie: Nevidíme dôvod, prečo by mala mať ŠOP SR nadštandardné postavenie oproti užívateľom pozemkov, ak ide o „zabezpečenie starostlivosti o osobitne chránenú časť prírody a krajiny.“ 
 	Z 	ČA 	nová úprava ŠOP zabezpečí výrub po dohode s vlastníkom 	
LESY Slovenskej republiky š.p.  	Pripomienka k bodu 46. - Novela zákona o ochrane prírody a krajiny č. 543/2002 Z. z.  
Pripomienka k bodu 46.: 

V § 47 ods. 7 písm. b) žiadame na koniec vety pripojiť text: ...“okrem prípadov, kedy je ohrozené zdravie a majetok občanov.“ 
Zdôvodnenie: Ochrana zdravia a majetku občanov je nadradená nad záujmy ochrany prírody. Navyše požiadavky ochrany prírody nie sú všeobecne známe, ani zadefinované a uvedená formulácia umožňuje široký subjektívny výklad a interpretáciu. 
 	Z 	N 	nová úprava v nadväznosti na výsledky rozporových konaní so Združením miest a obcí Slovenska a Ministerstvom dopravy, výstavby a regionálneho rozvoja SR  	
LESY Slovenskej republiky š.p.  	Pripomienka k bodu 55. - Novela zákona o ochrane prírody a krajiny č. 543/2002 Z. z.  
Pripomienka k bodu 55.: 
V § 54 odsek 4 písmeno b) doplniť do navrhovaného znenia slovo „chránené“ 
Návrh znenia: b) programy starostlivosti o chránené druhy rastlín a živočíchov,“. 
Zdôvodnenie: Pôvodná definícia má veľmi široký záber pričom u poľovnej zveri, rýb a drevín môže dochádzať k prekryvom s dokumentáciami podľa iných predpisov. Nakoľko sa dokumentácia zameriava výhradne na oblasť ochrany prírody, nerieši komplexne problematiku daných druhov, preto navrhujeme zúžiť záber iba na chránené druhy. 
 	Z 	N 	programy starostlivosti môžu byť v súlade s požiadavkami ochrany prírody vypracované aj pre iné ako chránené druhy - napr. napr. podľa čl. 14 ods. 1 a 2 smernice o biotopoch aj pre druhy európskeho významu ktoré nie sú chránenými druhmi, 	
LESY Slovenskej republiky š.p.  	Pripomienka k odkazu 86b 
Poznámka k odkazu 86b znie: nemajú na mysli 86? 	Z 	N 	86b 	
LESY Slovenskej republiky š.p.  	Zásadná pripomienka k bodu 59. - Novela zákona o ochrane prírody a krajiny č. 543/2002 Z. z.  
Zásadná pripomienka k bodu 59.: 
V § 56 ods. 3 žiadame v novelizačnom znení doplniť text: ...“alebo ak sa nejedná o oprávnenú osobu podľa osobitného predpisu 86)“ 
Navrhované novelizačné znenie: „Ak sa výskum vykoná bez uzavretia dohody alebo rozhodnutia orgánu ochrany prírody, alebo ak sa nejedná o oprávnenú osobu podľa osobitného predpisu 86) nie je možné použiť jeho výsledky pre účely tohto zákona.“. 
 	Z 	N 	novelizačný bod k § 56 ods. 3 vypustený 	
LESY Slovenskej republiky š.p.  	Zásadná pripomienka k bodu 60. - Novela zákona o ochrane prírody a krajiny č. 543/2002 Z. z.  
Zásadná pripomienka k bodu 60.: 
V § 56 odsek 4 žiadame na začiatok poslednej vety vložiť text: „V prípade že prostriedky na výskum neboli zadovážené z verejných zdrojov môže oprávnená osoba“... 

Navrhované znenie:„(4) Oprávnená osoba je povinná vopred oznámiť orgánu ochrany prírody začatie a ukončenie výskumu osobitne chránenej časti prírody a krajiny. Po ukončení výskumu je oprávnená osoba povinná do šiestich mesiacov odovzdať organizácii ochrany prírody správu o výsledku výskumu. Pri viacročných výskumoch je oprávnená osoba povinná odovzdať organizácii ochrany prírody priebežnú správu o výsledku výskumu každoročne do 31. januára kalendárneho roka. V prípade že prostriedky na výskum neboli zadovážené z verejných zdrojov môže oprávnená osoba pri odovzdávaní údajov do národnej databázy určiť podmienky, za akých možno tieto údaje sprístupňovať a poskytovať o nich informácie.“. 
Zdôvodnenie: V minulosti sa stali prípady, kedy Organizácia ochrany prírody odkupovala informácie od mimovládnej organizácia, ktorá ich získala z projektu hradeného zo štrukturálnych fondov, napriek tomu že ten projekt mohla a mala realizovať sama (a tak ušetriť štátu peniaze). 
 	Z 	ČA 	Nová úprava § 56 ods. 4 	
LESY Slovenskej republiky š.p.  	Pripomienka k bodu 61. - Novela zákona o ochrane prírody a krajiny č. 543/2002 Z. z.  
Pripomienka k bodu 61.: 

V § 58 ods. 1 žiadame ponechať pôvodné znenie zákona. 
Zdôvodnenie: Nevidíme logický ani odborný dôvod, na základe ktorého by sa malo umožniť vyberať vstupné do chránených území v intraviláne obce. 
 	Z 	N 	v praxi sa to bude týkať najmä sprístupnených jaskýň  	
LESY Slovenskej republiky š.p.  	Zásadná pripomienka k bodu 62. - Novela zákona o ochrane prírody a krajiny č. 543/2002 Z. z.  
Zásadná pripomienka k bodu 62.: 

V § 58a ods. 2 žiadame za slovo „zamestnancov“ doplniť text: ...“vlastníci správcovia nájomcovia“... 
Návrh znenia: (2) Vykonávanie činnosti na základe oprávnenia podľa osobitného predpisu86b) neoprávňuje na sprievodcovskú činnosť v chránených územiach s tretím až piatym stupňom ochrany. Sprievodcovskú činnosť v chránených územiach s tretím až piatym stupňom ochrany môže vykonávať len organizácia ochrany prírody prostredníctvom ňou poverených zamestnancov, vlastníci správcovia nájomcovia a osoby, ktorým bola udelená licencia na takúto činnosť. 
Zdôvodnenie: Je prirodzené a legitímne aby túto činnosť na svojich pozemkoch vykonávali v prvom rade vlastníci. 

V § 58a ods. 3 žiadame doplniť text: ..“v znení paragrafu 14 písm. c)“... 
Návrh znenia: (3) Na osoby vedené a sprevádzané osobou vykonávajúcou sprievodcovskú činnosť v chránených územiach s tretím až piatym stupňom ochrany sa zákaz podľa § 14 ods. 1 písm. c), § 15 ods. 1 písm. a) v znení paragrafu 14 písm. c) a § 16 ods. 1 písm. a) v znení paragrafu 14 písm. c)pohybovať sa mimo vyznačeného turistického chodníka alebo náučného chodníka za hranicami zastavaného územia obce nevzťahuje. 
Zdôvodnenie: Výnimky podľa § 15 ods. 1 písm. a) a § 16 ods. 1 písm. a) majú širší rámec ako len pohybovať sa mimo vyznačeného turistického chodníka. 
 	Z 	N 	§ 58 a vypustený 	
LESY Slovenskej republiky š.p.  	Zásadné pripomienky k bodu 63. - Novela zákona o ochrane prírody a krajiny č. 543/2002 Z. z.  
Zásadné pripomienky k bodu 63.: 
V § 61 ods. 1 žiadame za text: „patrí vlastníkovi pozemku“ doplniť text: ...“ náhrada zodpovedajúca tomuto obmedzeniu...“ text „primeraná náhrada“ .. sa vypúšťa 
Návrh znenia: (1) Vlastník pozemku je povinný strpieť obmedzenia a opatrenia vyplývajúce zo zákazov a iných podmienok ochrany prírody ustanovených týmto zákonom alebo na jeho základe. Ak dochádza v dôsledku týchto obmedzení a opatrení k obmedzeniu bežného obhospodarovania, patrí vlastníkovi pozemku náhrada zodpovedajúca tomuto obmedzeniu primeraná náhrada.89) 
Zdôvodnenie: Výraz „primeraná náhrada“ má subjektívny charakter a nemusí predstavovať výšku reálneho obmedzenia. 

V § 61 ods. 2 písm. a) žiadame doplniť text: ...“okrem kompenzácie zvýšených nákladov vyplývajúcich z požiadaviek ochrany prírody na zabezpečenie osobitného manažmentu nad rámec bežného obhospodarovania na ktoré má správca pozemkov nárok“... 
Návrh znenia: a) je pozemok vo vlastníctve, nakladaní, nájme alebo správe štátu, okrem kompenzácie zvýšených nákladov vyplývajúcich z požiadaviek ochrany prírody na zabezpečenie osobitného manažmentu nad rámec bežného obhospodarovania na ktoré má správca pozemkov nárok“ 
Zdôvodnenie: Nejedná sa o ujmu, ale o oprávnené a preukázateľné zvýšené náklady správcu pozemkov. Ochrana prírody mnohokrát aj bezdôvodne požaduje náročnejší spôsob manažmentu (prípadne ho úplne znemožní) aj bez odborného zdôvodnenia opodstatnenia. V prípade tejto povinnosti by sa obmedzenia obmedzili len na nevyhnutnú mieru, čo by v konečnom dôsledku znížilo náklady štátu (resp. straty). LESY Slovenskej republiky, štátny podnik nemajú možnosť čerpať dotácie na zafinancovanie činností nad rámec bežného obhospodarovania a sú vylúčení z možností financovania rôznych podporných mechanizmov a štrukturálnych fondov. Aby mohli zabezpečovať činnosti nad rámec bežného manažmentu musia ich vykonať na úkor iných činností bežného obhospodarovania, čo sa negatívne prejavuje napr. pri ochrane resp. výchove lesa... Tieto negatívne dôsledky sa kumulujú a budú v budúcnosti spôsobovať problémy napr. pri biodiverzite, alebo ekologickej stabilite lesov. 

V § 61 ods. 3 písm. b) žiadame doplniť text: ...“ a nevyhnutné sprístupňovanie porastov.“ 

b) hospodárenie v lesoch,92) ktoré zodpovedá návrhu hospodárskych opatrení programu starostlivosti o les pre jednotky priestorového rozdelenia lesa bez obmedzujúcich požiadaviek orgánov ochrany prírody vyplývajúcich zo zákazov a iných podmienok ochrany prírody ustanovených týmto zákonom alebo na jeho základe; bežným obhospodarovaním sa tiež rozumie vykonávanie opatrení na odstraňovanie následkov škôd v lesoch spôsobených škodlivými činiteľmi,93) a nevyhnutné sprístupňovanie porastov.“ 
Zdôvodnenie: Sprístupňovanie neprístupných území je nevyhnutným predpokladov vykonávania starostlivosti o porasty a bezprostredne s ním súvisí. 

Zásadné pripomienky k § 61 ods. 5.: 
Ods. 5, 6,7,8 § 61 žiadame vypustiť: 
Zdôvodnenie: Výška úhrady ujmy za obmedzenie bežného obhospodarovania je transparentný „barometer“ finančných možností štátu, ktoré je schopný investovať do ochrany prírody. Zámena pozemkov, ktoré v prevažnej miere (vďaka predimenzovanej ochrane na Slovensku) nie sú pre ochranu prírody ani potrebné za hospodársky využívané územia skryje náklady na ochranu prírody do strát správcu pozemkov bez návrhu ako tieto straty kompenzovať. Ochrana prírody má permanentnú snahu navyšovať výmeru chránených území takýto spôsob tento trend nespomalí. Z tejto novely zákona nie je badať snahu o prehodnotenie chránených území (zníženie výmery a obmedzení zo strany ochrany prírody) a vytvorenie tak únosnej efektívnej ochrany prírody. Navrhovatelia vôbec nezohľadnili administratívnu a finančnú náročnosť tohto postupu na strane správcu pozemkov. Nehovoriac už o špekulatívnych zámenách, ktoré budú tvoriť gro zámen... 
Úplne absentuje legitímna požiadavka na vytvorenie optimalizovanej siete únosnej ochrany prírody a potom hľadanie možností ako sanovať ujmy - nie opačne! Trváme na ekonomickej analýze dopadov tj. či je pre štát výhodnejšie jednorazovo sa zbaviť výnosných pozemkov a zameniť ich za v prevažnej miere neúrodné pozemky (neprinášajúce hospodársky efekt s nižšou trhovou hodnotou) navyše keď je všeobecne známe, že veľká časť dnes „chránených území“ nemá ani ochranársku hodnotu. Ak tieto pozemky bez ochranárskej hodnoty štát nevýhodne zamení trvalo príde o možnosť túto chybu odstrániť ! 
Zámenu pozemku vzhľadom na nepripravenosť celého procesu je možné použiť len vo výnimočných jasne zadefinovaných pre štát výhodných prípadoch. 
Novela zákona kladie na správcu štátnych pozemkov neprimerane vysoké nároky na administráciu celého procesu (po administratívnej a finančnej stránke), čo znevýhodňuje túto formu kompenzačných opatrení oproti iným . Všetku ťarchu tohto procesu preniesla ochrana prírody na správcov pozemkov. Kto preplatí správcom pozemkov náklady spojené s administratívou zámeny pozemkov (znalecké posudky, prispôsobenie výmery „náhradného pozemku“ aby jeho hodnota bola totožná so zamieňaným pozemkom, geodetické práce, zavkladovanie do KN...)? 

Takýto postup prinesie fragmentáciu pozemkov v správe štátu, nezvládnuteľnú administratívu a následne skomplikuje manažment celej spravovanej lokality takto fragmentovanej. 
Navyše, zákon zvýhodňuje určitú skupinu ľudí, ktorí nie sú spokojní so svojím majetkom, ktorí ho napr. nadobudli na základe reštitučných zákonov, podľa ktorých mali možnosť v rámci reštitučného konania domáhať sa náhradných pozemkov, alebo ak majetok nadobudli kúpou, kupovali ho s vedomím, že je obmedzené hospodárenie... je to priame porušenie princípu rovnosti. Zákonom je vyčlenená skupina vlastníkov, ktorá bude zvýhodnená voči ostatným. Následne sa hocikto môže domáhať úpravy legislatívy v prípade, že jeho majetok mu z akýchkoľvek dôvodov nevyhovuje. 
? Zákon nechráni tých vlastníkov, ktorí nie sú evidovaní na LV a domáhajú sa svojich práv súdnou cestou. 
? Považujeme to za priame porušenie zákona o správe majetku štátu, keď sa na úrovni iného zákona ukladá príkaz uzatvoriť súkromno-právny vzťah s určitou skupinou ľudí........... 
? Takéto §§ znenie umožňuje opätovne otvoriť reštitúcie a bonifikuje úzku skupinu ľudí, iní reštituenti by sa mohli domáhať rovnakých práv cestou opätovnej úpravy legislatívy – reštitučných zákonov, keď sú nespokojní so svojím majetkom, napr. v priemyselných zónach 
? Ak neštátni vlastníci nadobudli majetok kúpou, v čase, kedy sa nadobúdaný majetok nachádzal v chránenom území kupovali ho s vedomím, že je obmedzené hospodárenie, je to priame porušenie princípu rovnosti. Zákonom je vyčlenená skupina vlastníkov, ktorá bude zvýhodnená voči ostatným. Následne sa hocikto môže domáhať úpravy legislatívy v prípade, že jeho majetok mu z akýchkoľvek dôvodov nevyhovuje. 
? Zákon nechráni tých vlastníkov, ktorí nie sú evidovaní na LV a domáhajú sa svojich práv súdnou cestou 
? Považujeme to za priame porušenie zákona o správe majetku štátu, keď sa na úrovni iného zákona ukladá príkaz uzatvoriť súkromno-právny vzťah s určitou skupinou ľudí, aj štát má právo a povinnosť vstupovať do súkromno-právnych vzťahov slobodne, vážne, zrozumiteľne a určite, teda ustanovenie § 61 je v rozpore s článkom č.20 Ústavy SR. 
? Keďže ide o zámennú zmluvu ide o dvojstranný právny úkon, kúpa, predaj podľa občianskeho zákonníka a slobodná vôľa účastníkov zmluvy nemôže byť obmedzená, t.j. § 61 obmedzuje slobodu právneho vzťahu. Takúto vôľu budú chcieť od štátu všetci vlastníci, ktorí sú nejakým spôsobom nespokojní so svojím majetkom 
- Dopad na štátny rozpočet: 
o znížením výmery základného výrobného prostriedku, ktorým sú lesné pozemky a nich sa nachádzajúce lesné porasty predpokladáme vážny dopad na hospodársky výsledok podniku. Plánované príjmy podniku klesnú čím priamo ohrozia príjem do štátneho rozpočtu. 
o zvýšené finančné náklady z verejných zdrojov na zabezpečenie realizácie nového zákona v praxi 
- Národný program využitia potenciálu dreva SR 
o drevo je strategická surovina, ktorej rozumné využívanie a spracovanie podporuje regionálny priemysel a zvyšuje zamestnanosť, Akčný plán EÚ pre lesy vypracovala Komisia v spolupráci s členskými štátmi. Jeho základným cieľom je podporovať a zlepšovať trvalo udržateľné hospodárenie v lesoch a ich multifunkčnú rolu. Z hľadiska lesnícko-drevárskeho sektora akčný plán stanovuje úlohu „Zvýšiť dlhodobú konkurencieschopnosť lesníckeho sektora a zlepšiť trvalo udržateľné využívanie lesníckych výrobkov a služieb“ 

- Zamestnanosť: 
o zamestnanosť v ŠOLH aj v nadväznosti na obstaraných dodávateľov služieb a drevársky priemysel klesne 
o predpokladáme zvýšené náklady na riešenie súdnych sporov a náhrady škôd z dôvodu neplnenia zmluvných vzťahov 
- skrytá privatizácia štátneho majetku 
- návrh zákona je diskriminačný voči ostatným rezortom a zákonom platným v SR, vrátane Ústavy SR 

- Neukončené reštitučné konania + súdne spory 
Nerovnosť hospodárskej súťaže, nakoľko štátne podniky sú diskriminované voči ostatným podnikateľským subjektom. 
Bez prehodnotenia chránených území. Tj. zreálnenia ich výmery možnostiam štátu zámena pozemkov nič nevyrieši, iba skomplikuje a predraží už i tak dosť drahú ochranu prírody. 
Pozn. Je zvláštne, že na vyhlasovanie nových chránených území sa finančné prostriedky nájdu vždy, ale na prehodnotenie existujúcich, ktoré už stratili dôvod ochrany peniaze nie sú. 

 	Z 	N 	nová úprava náhrady za obmedzenie bežného obhospodarovania všeobecne vrátane novej úpravy jednotných inštitútov náhrad- § 61 a § 61e 	
LESY Slovenskej republiky š.p.  	Pripomienky k bodu 64. - Novela zákona o ochrane prírody a krajiny č. 543/2002 Z. z.  
Pripomienky k bodu 64. 
§ 61a žiadame za bod 6 doplniť bod 7 s textom: ...“Nájomca po ukončení nájomnej zmluvy bez dodatočného predĺženia platnosti vráti pozemok vlastníkovi v porovnateľnom stave v akom ho prevzal do nájmu. Prípadné rozdiely v hodnote majetku mu finančne uhradí“... 
Zdôvodnenie: Pri nesprávnej starostlivosti o územie môže nastať situácia že hodnota majetku rapídne klesne (vyhláška MS SR č. 492/2004 Z.z.), pričom rozdiel v hodnote majetku môže byť vyšší ako suma nájmu, čím by bol vlastník ukrátený. 

Pôvodný bod 7 sa prečísluje na 8 

Zásadná pripomienka k § 61d) 
Z ods. 1 § 61 d) žiadame vypustiť text: ...“zámeny pozemkov“... 
Zdôvodnenie: MŽP SR si vyhradzuje výhradné právo rozhodovať o pozemkoch aj ktoré sú v správe poverenej organizácie MPRV SR. 
Ako sa má chápať poslanie „finančného plánu“? Budú uhradené oprávnené nároky na ujmu len vybraných subjektov podľa toho koľko bude k dispozícií peňazí? Aké kritérium bude stanovovať komu sa ústavné právo uhradí a komu nie? Kde je potom rovnosť pred zákonom. Je potrebné prispôsobiť výmeru a obmedzenia chránených území finančným možnostiam štátu a nie opačne. 
 	Z 	N 	nová úprava nájmu  	
LESY Slovenskej republiky š.p.  	Pripomienka k bodu 67. - Novela zákona o ochrane prírody a krajiny č. 543/2002 Z. z.  
Pripomienka k bodu 67.: 
V § 65 ods. 1 písm. d) v prvom bode sa za slová „národného parku,“ žiadame vložiť slová „program starostlivosti o chránené druhy rastlín a živočíchov,“. 

Viď. zdôvodnenie k bodu 55. 
Zásadné pripomienky k bodu 76.: 
V bode 2 písm. a) § 65a žiadame vypustiť text:...“a štátneho dozoru“. 
Zdôvodnenie: Štátna ochrana prírody Slovenskej republiky nie je orgánom ochrany prírody, preto je neprináležia jeho kompetencie. (viď. novelizačný § 71 ods. 2) 

V bode 2 písm. f) § 65a žiadame vypustiť text:...“obstaráva“. 
Zdôvodnenie: Štátna ochrana prírody Slovenskej republiky nie je orgánom ochrany prírody, preto je neprináležia jeho kompetencie. Dokumentáciu ochrany prírody obstaráva príslušný orgán štátnej správy. Ak má mať kompetenciu na obstaranie “vybranej dokumentácie“ musí byť v zákone jednoznačne vymedzené o ktorú dokumentáciu ide. 

V bode 2 písm. j) § 65a žiadame upraviť text:...“Po dohode s vlastníkmi správcami užívateľmi o výške kompenzácie vyberá vstupné do chránených území“. 
Zdôvodnenie: Štátna ochrana prírody nemôže vykonávať zárobkovú činnosť na pozemkoch ktoré nevlastní resp. nespravuje, bez toho aby sa s nimi nedohodla na výške podielu zo vstupného ktoré im odvedie. 

V bode 2 písm. k) § 65a žiadame vypustiť text:...“alebo ktoré nadobudla prevodom vlastníckeho práva alebo prevodom správy majetku štátu“ 
Nové znenie: k) spravuje jaskyne, pozemky v chránených územiach, ktoré má v nájme, výpožičke, a pozemky v chránených územiach, ktoré boli nadobudnuté do vlastníctva štátu podľa § 61c a 63, alebo ktoré sú predmetom nájmu podľa § 61a 
Zdôvodnenie: Znenie je zmätočné a umožňuje aj inú interpretáciu... 

Bod 4 § 65a) žiadame vypustiť: 
Zdôvodnenie: Jedná sa o pozitívnu diskrimináciu v neprospech ostatných užívateľov pozemkov, ktorí zabezpečujú v zmysle zákona rovnakú činnosť (starostlivosť o územie) ako ŠOPSR. 
 	Z 	ČA 	k § 65 ods. 1 písm. d) a ods. 2 písm. a) akceptované, v písm. k) nová úprava aj v nadväznosti na pripomienky Ministerstva financií SR, ostatné pripomienky neakceptované,  	
LESY Slovenskej republiky š.p.  	Pripomienka k bodu 80. - Novela zákona o ochrane prírody a krajiny č. 543/2002 Z. z.  
Pripomienka k bodu 80.: 
V § 68 písm. f) slová „písm. d) až f), k) a p)“ žiadame nahradiť slovami „písm. d) až f), p) a r) a t)“. 
Zdôvodnenie: Viď komentár k bodu 14,15 
 	Z 	N 	doplnenie kompetencie k § 9 ods. 1 písm. r) až u).  	
LESY Slovenskej republiky š.p.  	Zásadná pripomienka k bodu 81. - Novela zákona o ochrane prírody a krajiny č. 543/2002 Z. z.  
Zásadná pripomienka k bodu 81.: 
V § 68 písm. g) žiadame slová „§ 4 ods. 2 a 5, § 7 ods. 5“ nahradiť slovami „§ 4 ods. 2, 5 a 7 
Zdôvodnenie: Viď komentár k bodu 13 
 	Z 	N 	chýbala by úprava kompetencie k § 7b 	
LESY Slovenskej republiky š.p.  	Zásadná pripomienka k bodu 83. - Novela zákona o ochrane prírody a krajiny č. 543/2002 Z. z.  
Zásadná pripomienka k bodu 83.: 
V § 68 písm. i) žiadame slová „§ 7 ods. 6 a 7“ nahradiť slovami „§ 7a ods. 6, § 7b ods. 4“ a slová „§ 103 ods. 2“ sa nahrádzajú slovami „§103 ods. 2 “. 
Zdôvodnenie: Viď komentár k bodu 13, a zásadná pripomienka k § 9 
 	Z 	A 	 	
LESY Slovenskej republiky š.p.  	Zásadné pripomienky k bodu 86. - Novela zákona o ochrane prírody a krajiny č. 543/2002 Z. z.  
Zásadné pripomienky k bodu 86.: 
§ 71 

Žiadame ponechať pôvodné znenie zákona) 
Zdôvodnenie: je neprípustné, aby sa napr. pracovníci orgánu ochrany prírody pohybovali po „stavbách zariadeniach užívateľov pozemkov“ bez ich vedomia (toto nemá umožnené ani polícia bez súdneho príkazu). Orgánom ochrany prírody návrh priznáva kompetencie policajného zboru,(niekedy až nad ich rámec), v niektorých prípadoch aj kompetencie orgánov činných v trestnom konaní (napr. bod.9, 11 zasahovanie do obchodného tajomstva..). Kompetencie sú všeobecného charakteru, a novela zákona vôbec nevyhraňuje kompetencie orgánu ochrany prírody na osoby a konanie, ktoré môže byť v rozpore so zákonom, ale na všetky osoby. Nie je dôvod na kompetencie až takéhoto rozsahu bez limitov konkretizácie čoho sa môžu týkať. V súčasnosti majú orgány ochrany prírody dostatok možností a spôsobov ako dohliadať nad dodržiavaním zákona v krajnom prípade môžu požiadať o asistenciu aj policajný zbor. Nie je dôvod dávať orgánom ochrany prírody až tak šikanózne kompetencie ako v prípade stanného práva (napr. bod 17 zásah do súkromného vlastníctva). 
 	Z 	N 	ide o štandartnú úpravu oprávnenia zamestnanca pri plnení úloh štátneho dozoru 	
LESY Slovenskej republiky š.p.  	Zásadná pripomienka k bodu 93. - Novela zákona o ochrane prírody a krajiny č. 543/2002 Z. z.  
Zásadná pripomienka k bodu 93.: 
Žiadame novelizačné znenie §81 ods.1 2 písm. m) vypustiť (tj. ponechať pôvodné znenie) 
Zdôvodnenie: Viď. pripomienka k bodu 86 

Zásadná pripomienka k § 82 
V § 82 žiadame doplniť odsek 7b 

(7b) 
Orgán ochrany prírody prizná postavenie účastníka konania fyzickej osobe, občianskej iniciatíve113a) alebo právnickej osobe, ktorej toto postavenie vyplýva z osobitného predpisu.113b) združeniu s právnou subjektivitou, 114) ktorého predmetom činnosti najmenej jeden rok je ochrana prírody a krajiny (§ 2 ods. 1), a ktoré podalo predbežnú žiadosť o účastníctvo podľa odseku 6 po zaplatení správneho poplatku. 

Zdôvodnenie: ak má povinnosť zaplatiť správny poplatok užívateľ pozemkov, ktorý platí dane a podieľa sa na HDP krajiny, nevidíme dôvod aby takýto poplatok zaplatila aj mimovládna organizácia, ktorá má pocit že sa konanie táka jej záujmov. Nie je to v rozpore s Aarhuským dohovorom a nikto tým ani neznemožní účasť mimovládnemu subjektu. Odstráni sa aspoň administratívna skrivodlivosť v postavení účastníkov konania, ktorá tu pretrváva. Mimovládne subjekty by sa takto mohli obmedziť iba na konania o ktoré majú skutočný záujem a nie paušálne sa zúčastňovať všetkých konaní, dokonca i tých o ktorých predmete nemajú vedomosti a zúčastňujú sa na nich „iba z princípu“. 
 	Z 	N 	k § 81 ide o legislatívno technickú úpravu 
k § 82 - postavenie mimovládnych organizácií a fyzických osôb v konaniach bolo upravené v súlade s Aahurským dohovorom novelami zákona č. 117/2010 Z.z. 408/2011 Z.z. 	
LESY Slovenskej republiky š.p.  	Zásadná pripomienka k bodu 95. - Novela zákona o ochrane prírody a krajiny č. 543/2002 Z. z.  
Zásadná pripomienka k bodu 95.: 
Žiadame vypustiť novelizačné znenie :v § 87 ods. 2 sa slová „§ 7 ods. 5, § 8, § 71 ods. 5“ nahrádzajú slovami „§ 7b ods. 5, § 71 ods. 13“ a ponechať pôvodné znenie zákona. 
Zdôvodnenie: viď. pripomienka k bodu 13 a 86. 
 	Z 	N 	ide o legislatívno technickú úpravu  	
LESY Slovenskej republiky š.p.  	Zásadná pripomienka k bodu 97. - Novela zákona o ochrane prírody a krajiny č. 543/2002 Z. z.  
Zásadná pripomienka k bodu 97.: 

V § 90 ods. 1 písm. g) a § 92 ods. 1 písm. i) žiadame vypustiť novelizačné znenie § 4 ods. 7 alebo“. 
Zdôvodnenie: navrhované znenie § 4 ods.7 má retroaktívny charakter čo môže byť zneužité na predkladanie nereálnych (neuskutočniteľných ) požiadaviek. Viď. zásadná pripomienka k bodu8. 
 	Z 	N 	nová úprava § 4 ods. 7 zohľadňujúc pripomienky Ministerstva dopravy, výstavby a regionálneho rozvoja SR 	
LESY Slovenskej republiky š.p.  	Zásadná pripomienka k bodu 98. - Novela zákona o ochrane prírody a krajiny č. 543/2002 Z. z.  
Zásadná pripomienka k bodu 98.: 

V § 90 ods. 1 písm. l) a § 92 ods. 1 písm. n) žiadame vypustiť novelizačné znenie „§ 7a ods. 5, a § 7b ods. 3“. 
Zdôvodnenie: viď. pripomienka k bodu 13 
 	Z 	N 	ide o legislatívno technickú úpravu v sankciách v nadväznosti na novú úpravu povinnosti odstraňovať invázne druhy  	
LESY Slovenskej republiky š.p.  	Zásadná pripomienka k bodu 100. - Novela zákona o ochrane prírody a krajiny č. 543/2002 Z. z.  
Zásadná pripomienka k bodu 100.: 
Do § 90 ods. 3 žiadame doplniť na záver novelizačného znenia text. ..“to sa netáka vlastníka, správcu, nájomcu, ktorý licenciu nepotrebuje“. 
Zdôvodnenie: prirodzená požiadavka vyplývajúca z vlastníckeho práva 
 	Z 	N 	§ 58a na ktorý nadväzuje táto úprava bol vypustený 	
LESY Slovenskej republiky š.p.  	Zásadná pripomienka k bodu 101. - Novela zákona o ochrane prírody a krajiny č. 543/2002 Z. z.  
Zásadná pripomienka k bodu 101.: 
Do § 92 ods.1 žiadame doplniť na záver novelizačného znenia text. ..“to sa netáka vlastníka, správcu, nájomcu, ktorý licenciu nepotrebuje“. 
Zdôvodnenie: prirodzená požiadavka vyplývajúca z vlastníckeho práva 
 	Z 	N 	§ 58a na ktorý nadväzuje táto úprava bol vypustený  	
LESY Slovenskej republiky š.p.  	Pripomienka k bodu 102. - Novela zákona o ochrane prírody a krajiny č. 543/2002 Z. z. 
Pripomienka k bodu 102.: 
Žiadame vypustiť novelizačné znenie bodu 102. 
Zdôvodnenie: Navrhovateľ nezdôvodnil, prečo by sa na správu chránených druhov vo vlastníctve štátu nemal vzťahovať zákon č. 278/93 Z.z. o správe majetku štátu. 
 	Z 	A 	 	
LESY Slovenskej republiky š.p.  	Zásadná pripomienka k bodu 107. - Novela zákona o ochrane prírody a krajiny č. 543/2002 Z. z.  
Zásadná pripomienka k bodu 107. 
Do novelizačného znenia § 98 ods. 5 žiadame na koniec pridať text: „a zároveň neboli uložené iné obmedzujúce podmienky, ako napr. stanovenie maximálneho počtu ulovených jedincov“. 
Zdôvodnenie: Napr. ak je stanovený horný limit možných ulovených vlkov, ktorý ohrozenie škôd neodstráni (iba zníži), nie je možné vyhnúť sa zodpovednosti za škody vzniknuté pri napĺňaní „verejného záujmu“. 
Zásadná pripomienka k § 103 ods. 7 
Žiadame z § 103 ods. 7 vypustiť slová..“ s tretím, štvrtým“.. a slová ...“ ako aj územia s prvým alebo druhým stupňom ochrany, ak nejde o zastavané plochy a nádvoria, záhrady a vinice.“ 
Zdôvodnenie: Navrhované činnosti ku ktorým sa podľa § 9 vyjadruje orgán ochrany prírody majú poväčšine vysoko odborný špecifický charakter. Vzhľadom na to že orgány ochrany prírody prirodzene nedisponujú odborníkmi zo všetkých posudzovaných oblastí nemôžu sa plnohodnotne odborne vyjadriť k posudzovanej problematike a tak nastávajú prípady, kedy škody z neumožnenia vykonania činnosti sú vyššie ako škody, ktoré by prípadne navrhovaná činnosť mohla spôsobiť. 

Do§ 103 ods.9 žiadame na záver bodku odstrániť a doplniť text: ...“a území s druhým, tretím a štvrtým stupňom ochrany“... 
 	Z 	N 	k § 98 ods. 5 navrhované rozšírenie dôvodov pre neposkytnutie návrady škody je vecne neopodstatnené. 
k § 103 ods. 9 pripomienka je nad rámec rozsahu novelizácie zákona. 	
LESY Slovenskej republiky š.p.  	Zásadná pripomienka k bodu 117 . - Novela zákona o ochrane prírody a krajiny č. 543/2002 Z. z.  
Zásadná pripomienka k bodu 117.: 
Do novelizovaného znenia § 104b ods. 3) žiadame doplniť na záver text: ...“tieto územia budú v termíne do 5 rokov od nadobudnutia účinnosti tejto novely prehodnotené s cieľom aby sa vybudovala efektívna, proporčne vyvážená a ekonomicky únosná sieť chránených území národnej sústavy“. 
Zdôvodnenie: Požiadavka na prehodnotenie chránenej sústavy figuruje v koncepcii ochrany prírody (2006) a vo všetkých programových vyhláseniach vlád od tejto doby. Na výmeru chránených území sa viažu kompenzačné opatrenia. Aby nedochádzalo k neefektívnemu nakladaniu s finančnými prostriedkami štátu, malo by sa urýchlene uskutočniť prehodnotenie chránených území, napr. aby nenastala situácia, že štátom vykúpené pozemky v chránených územiach budú následne vylúčené zo siete chránených území, lebo sa na nich nevyskytuje predmet ochrany z dôvodu že nemajú požadovanú ochranársku hodnotu. 
 	Z 	N 	Pripomienka je nad rámec rozsahu novelizácie zákona. 	
LESY Slovenskej republiky š.p.  	Zásadná pripomienka k bodu 119. - Novela zákona o ochrane prírody a krajiny č. 543/2002 Z. z.  
Zásadná pripomienka k bodu 119.: 
Žiadame vypustiť znenie k bodu 119.: 
Zdôvodnenie: „Stav ochrany“ je výraz, ktorý je doslovnou transpozíciu „záväzných aktov“ EU, preto ho požadujeme ponechať 
 	Z 	A 	 	
LESY Slovenskej republiky š.p.  	Zásadná pripomienka k Čl. II - Novela zákona o ochrane prírody a krajiny č. 543/2002 Z. z.  
Zásadná pripomienka k Čl. II bod 1.2.3. 
Žiadame vypustiť body 1-3 z Čl II. 
Zdôvodnenie: Ide o diskriminačné zvýhodnenie jednej skupiny štátnych organizácií (a dodávateľov ich prác) oproti štátnym organizáciám iných rezortov (a dodávateľov ich prác). 
 	Z 	N 	Po dohode s Úradom geodézie kartografie a katastra Slovenskej republiky sa navrhuje úprava oslobodenia od správnych poplatkov 	
LESY Slovenskej republiky š.p.  	Zásadné pripomienky k dokumentu "Doložka vplyvov" - Novela zákona o ochrane prírody a krajiny č. 543/2002 Z. z.  
Vznášame zásadné pripomienky k dokumentu „Doložka vplyvov“. 

Nesúhlasíme s obsahom tabuľky A2, ktorá účelovo bez potrebného zdôvodnenia zľahčuje dopady novely zákona o ochrane prírody na rozpočet verejnej správy, podnikateľské prostredie, ako aj sociálne vplyvy na obyvateľstvo. 
Podľa údajov Koncepcie ochrany prírody (schválenej UV č. 471/2006) potenciálna výška náhrad za obmedzenie bežného obhospodarovania na neštátnych pozemkoch v sústave chránených území predstavuje ročne 4 778 334,- Eur na lesných pozemkoch a 3 206 487,- Eur na poľnohospodárskej pôde. Celková výška náhrad za obmedzenie bežného obhospodarovanie je cca 7 984 820,- Eur/ročne. Do roku 2012 (včítane) však boli vyplatené náhrady za obmedzenie bežného obhospodarovania v celkovej sume 11 160 tis. Eur, čo predstavuje ročne v priemere 1 160 tis. Eur. – citácia z doložky vplyvov. 
Neuvádza sa tu však, že priemernou sumou 1 160 tis. Eur (tj. 14,5% predpokladanej sumy), boli uspokojené oprávnené nároky v priemere 17 subjektom ročne ktorým boli schválené a aj skutočne vyplatené kompenzácie. Keď zoberieme do úvahy fakt že na neštátnych pozemkoch v chránených územiach hospodári cca 3 500 neštátnych subjektov je len ťažko možné očakávať, že suma cca 1 160 000€ bude ročne postačovať aj v budúcnosti. Všeobecne známym dôvodom o tak malý záujem kompenzácie obmedzenia je a bol veľmi komplikovaný spôsob domáhania sa kompenzácie (NV č. 438/2005 Z. z. o podrobnostiach obsahu žiadosti o úhradu náhrady za obmedzenie bežného obhospodarovania pozemku a o spôsobe výpočtu náhrady) ako aj fakt, že žiadateľ musí svoj vlastnícky vzťah k pozemkom doložiť právoplatným výpisom katastra nehnuteľností stavu „C“ KN čo pri súčasnom stave usporiadania majetkových pomerovv katastri je v mnohých prípadoch veľmi komplikované až nemožné (min. do ukončenia ROEP). 
Z uvedeného vyplýva, že ak sa zjednoduší možnosť domôcť sa kompenzácie širšou škálou kompenzačných nástrojov, je možné očakávať značný nárast záujmu aj vlastníkov, ktorí doposiaľ o ujmu nepožiadali a tým aj značný nárast finančných prostriedkov potrebných na preplatenie tohto ich nároku. Nie ako uvádza optimistický predpoklad Doložky vplyvov (1 650 000 v r. 2014, 1 730 000v roku 2015 a 1 810 000€ v r. 2016), čo nedosahuje ani 1/3 z vypočítaných nákladov z roku 2006 (7 984 820,- Eur/ročne). 
Čo vo vzťahu k: Podľa zatiaľ navrhovaných limitov výdavkov kapitoly MŽP SR na roky 2014 – 2016 bude MŽP SR môcť vyčleniť zo svojho rozpočtu na náhrady maximálne sumu 1 000 000 €/rok – (citácia z Doložky) sa javí ako nereálne a nerealizovateľné. 
Pozn.: Ani prípadnú zámenu pozemkov štátu (čo by ochromilo fungovanie organizácie LESY Slovenskej republiky) nie je možné považovať za zníženie nákladov štátu, nakoľko každý zamieňaný pozemok má svoju trhovú hodnotu, a zámena ekonomicky zaujímavých pozemkov za menej hodnotné (aj keď s vyšším stupňom ochrany podľa zákona o OP) jednorazovo (a nenávratne) zníži hodnotu majetku štátu. Náklady, straty sa iba prenesú z rezortu ŽP na rezort pôdohospodárstva a tak ho dostanú do ďalších problémov so zabezpečením ďalšieho fungovania bez možností na udržateľné hospodárenie. 
Doložka vplyvov sa nezaoberá napr. stratami a nákladmi ktoré spôsobuje povinnosť posudzovať projekty v územiach NATURA 2000. Pričom sa jedná o veľké finančné nároky, straty a náklady s tým spojené (napr. posudzovanie vplyvov na územia NATURA pri výstavbe diaľnic). Preto bolo potrebné zamerať novelu zákona aj týmto smerom aby sa proces zjednodušil, zlacnil a hlavne urýchlil čo by mohlo významným spôsobom ovplyvniť hlavne finančne poddimenzované regióny SR. 
Pritom najväčší okamžitý pozitívny vplyv na financovanie životného prostredia by malo prehodnotenie chránených území a ponechanie v sústave iba tých území ktoré skutočne vykazujú min. nadpriemernú ochranársku hodnotu. Prenájom, zámena, výkup pozemkov ktoré sa časom zo sústavy chránených území vylúčia z dôvodu ich nezaujímavej ochranárskej hodnoty je chybný krok. 
V doložke vplyvov absentuje kalkulácia nákladov správcov štátnych pozemkov aj SVP spojených s prípadnou likvidáciou inváznych druhov ak prejde novela §§7, 7a, 7b, nakoľko sa jedná o mimoriadne finančne nákladné aktivity, ktoré reálne ohrozia ďalšie fungovanie subjektov bez dodatočného financovania zo štátneho rozpočtu. 

Preto žiadame doplniť doložku vplyvov o serióznu analýzu nákladov ochrany prírody a ich dopadu na štátny rozpočet a nie pretransformovanie súčasných možností štátu do predpokladu optimistických nereálnych nákladov v budúcnosti s nepodloženým očakávaním ich postačujúcej výšky. (A pri tom neboli využité možnosti na zracionalizovanie celej ochrany prírody). 

 	Z 	ČA 	doložka vplyvov bola primerane upravená v nadväznosti na vykonané úpravy a po zohľadnení pripomienok Ministerstva financí SR 	
URZVNLS 	Návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č.543/2002 Z.z. 
1.Zásadná pripomienka: 
Do §8 žiadame doplniť nový odsek(4) znenia: 
Orgán ochrany prírody, ktorý podľa ods.1 činnosť obmedzí, alebo zakáže musí predložiť vecné a preveriteľné podklady na základe ktorých rozhodol. Súčasťou týchto podkladov musí byť aj ekonomická analýza na základe ktorej bude preukázané, že škody, ktoré by pokračovaním činnosti vznikli budú väčšie, ako škody ktoré vzniknú obmedzením, alebo nevykonaním činnosti. 
Dôvody: 
Bez tohto doplnenia môže byť a často aj je ustanovenie §8 zneužívané, čím vznikajú škody nielen na majetku, ale aj životnom prostredí. 
2. Zásadná pripomienka: 
V § 40 odsek 2 žiadame zmeniť text nasledovne: 
„(2) Orgán ochrany prírody môže v odôvodnených prípadoch povoliť výnimku z podmienok ochrany chránených druhov, vybraných druhov rastlín a vybraných druhov živočíchov, ak požadovaná činnosť neohrozí existencie druhov, nespôsobí ich degradáciu, alebo nespôsobí zánik populácie a výnimka neohrozí zachovanie alebo dosiahnutie priaznivého stavu ochrany populácií dotknutých druhov v ich prirodzenom areáli.“ 
Dôvody: 
V novele navrhovaná formulácia „neexistuje iná alternatíva“ je nevhodná, pretože vždy existuje aj iná alternatíva, ktorú treba posúdiť. 
3.Zásadná pripomienka: 
V § 50 nový odsek (7) upraviť takto: 
a) Vypustiť časť prvej vety ... so štvrtým stupňom ochrany prírody(§15) a piatym stupňom ochrany prírody (§16)... 
b) Poslednú vetu za bodkočiarkou vypustiť. 
Dôvody: 
Trváme na nutnosti súhlasu vlastníka pozemku u všetkých typov chránených území zabezpečeného pred vyhlásením chráneného územia. Táto podmienka musí platiť všeobecne predovšetkým s ohľadom na zosúladenie návrhu zákona s ústavou SR. 
4.Zásadná pripomienka: 
V § 50, ods.(1) za druhú vetu vložiť vetu znenia: 
Povinnou súčasťou tohto zámeru musí byť aj analýza jeho dopadov na verejné financie. 
Dôvody: 
Na tejto požiadavke trváme z dôvodov ekonomickej udržateľnosti a primeranosti celého systému ochrany prírody v SR. S ohľadom na finančné možnosti štátu musí byť už v štádiu prípravy vyhlásenia chránených území jasné, či bude možné správu a prevádzku takto vyhlásených území zabezpečiť verejnými finančnými zdrojmi. 
5.Zásadná pripomienka: 
V §61a) za ods. (6) doplniť nový ods.(7) znenia: 
Nájomca po ukončení nájomnej zmluvy a jej ďalšom nepredĺžení vráti pozemok vlastníkovi v porovnateľnom stave v akom ho prevzal do nájmu. Zistené rozdiely v hodnote majetku je nájomca povinný prenajímateľovi uhradiť dohodnutým spôsobom. 

Dôvody: 
Môže nastať situácia, keď nájomca zanedbaním svojich povinností zníži významným spôsobom hodnotu prenajatého majetku, pričom tento zákon nechráni prenajímateľa pred takýmto konaním a tým znižuje motiváciu vlastníkov pozemkov do nájomného vzťahu vstupovať. 
6. Zásadná pripomienka: 
V § 61 ods. 3 písm. b) žiadame doplniť text: ...“ a nevyhnutné sprístupňovanie porastov.“ 
b) hospodárenie v lesoch,92) ktoré zodpovedá návrhu hospodárskych opatrení programu starostlivosti o les pre jednotky priestorového rozdelenia lesa bez obmedzujúcich požiadaviek orgánov ochrany prírody vyplývajúcich zo zákazov a iných podmienok ochrany prírody ustanovených týmto zákonom alebo na jeho základe; bežným obhospodarovaním sa tiež rozumie vykonávanie opatrení na odstraňovanie následkov škôd v lesoch spôsobených škodlivými činiteľmi, 93) a nevyhnutné sprístupňovanie porastov.“ 
Dôvody: 
Sprístupňovanie neprístupných území je nevyhnutným predpokladom vykonávania starostlivosti o porasty a bezprostredne s ním súvisí. 
7. Zásadná pripomienka: 
V §82 doplniť znenie odseku 7b) takto: 
Orgán ochrany prírody prizná postavenie účastníka konania fyzickej osobe, občianskej iniciatíve 113a) alebo právnickej osobe, ktorej toto postavenie vyplýva z osobitného predpisu 113b) združeniu s právnou subjektivitou, 114) ktorého predmetom činnosti najmenej jeden rok je ochrana prírody a krajiny (§ 2 ods. 1), a ktoré podalo predbežnú žiadosť o účastníctvo podľa odseku 6 po zaplatení správneho poplatku. 
Dôvody: 
Ak má povinnosť zaplatiť správny poplatok vlastník, alebo užívateľ pozemkov, ktorý platí dane a podieľa sa na HDP krajiny, nevidíme dôvod ,aby takýto poplatok nezaplatila iná organizácia, ktorá sa má zúčastniť správneho konania. Nie je to v rozpore s Aarhuským dohovorom a nikto tým ani neznemožní účasť mimovládnemu subjektu v tomto konaní. Odstráni sa tým administratívna skrivodlivosť v postavení účastníkov konania, ktorá tu pretrváva. Mimovládne subjekty by sa takto mohli obmedziť iba na konania o ktoré majú skutočný záujem a nie paušálne sa zúčastňovať všetkých konaní, dokonca i tých o ktorých predmete nemajú vedomosti a zúčastňujú sa na nich „iba z princípu.“ 
8.Zásadná pripomienka: 
V § 104b, prechodné ustanovenia: 
a) Čl. (1) zmeniť takto: 
Konania o vyhlásení, zmene, alebo zrušení chráneného územia začaté a právoplatne neukončené pred účinnosťou tohto zákona sa dokončia podľa tohto zákona. 
Dôvody: 
Na tejto zmene trváme z dôvodov zabezpečenia ochrany vlastníckych práv, ktoré súčasný zákon nerieši. 

b) Doplniť nový odsek (4) znenia: 
Orgán ochrany prírody príslušný na vyhlásenie chráneného územia je povinný ustanovenia § 50, ods.(1), ods.(7), ods.(8) rešpektovať aj pri prehodnocovaní a opätovnom vyhlasovaní už existujúcich chránených území. 
Dôvody: 
V zmysle programových dokumentov vlády SR je MŽP SR povinné zabezpečiť prehodnotenie a opätovné vyhlásenie všetkých chránených území v SR. Zákon teda musí jasne určiť, že aj pri tejto činnosti budú rešpektované naše zásadné pripomienky č.2 a č.3. 

c)Doplniť nový odsek(5) znenia: 
Všetky chránené územia budú prehodnotené z hľadiska ich opodstatnenosti a ekonomickej udržateľnosti a budú opätovne vyhlásené do 5 rokov od účinnosti tohto zákona. Územia, ktoré po tomto termíne nebudú prehodnotené a opätovne vyhlásené sa budú považovať za zrušené. 
Dôvody: 
Doplnok je nutný s ohľadom na nutnosť právneho ukotvenia Programového vyhlásenia vlády SR v tomto zákone. 

9.Zásadná pripomienka : 
Všeobecná pripomienka k materiálu ako celku: 
Žiadame, aby slovo „ vyhlásenie“ chránených území bolo nahradené slovom „ zriadenie“. 

Dôvody: 
Slovo vyhlásenie nedostatočne vystihuje skutočnosť, že sa jedná o proces, ktorý musí rešpektovať názory dotknutých záujmových skupín a nie je jednostranným aktom. Z toho dôvodu považujeme za vhodnejšie toto nahradiť slovom “zriadenie“. 

10.Zásadná pripomienka: 
K dokumentu "Doložka vplyvov" máme všeobecnú zásadnú pripomienku v tom, že táto bez pravdivých argumentov zahmlieva dopady tejto novely na rozpočet verejnej správy, podnikateľské prostredie ako aj sociálne vplyvy na vidiecke obyvateľstvo. Zásadný rozpor, ktorý dokument nerieši a obchádza je skutočnosť, že MŽP SR bude môcť na roky 2014 až 2016 vyčleniť na majetkové ujmy iba čiastku 1 milión € ročne, avšak podľa našich podkladov (M. Moravčík a kol.: Výpočet nákladov a strát v lesnom hospodárstve vyplývajúcich z uplatňovania zákona o ochrane prírody a krajiny, NLC Zvolen, 2011) táto ujma v lesnom hospodárstve predstavuje na priamych finančných stratách čiastku 27 mil. € ročne a sociálno - ekonomických dopadoch čiastku 169 mil. € ročne. 
Žiadame preto túto doložku doplniť o analýzu skutočných dopadov opatrení ochrany prírody na verejné financie a využiť všetky možnosti na racionalizáciu činnosti a nákladov celej ochrany prírody tak, ako je to obsiahnuté v Programovom vyhlásení vlády SR. 
 	Z 	ČA 	k § 40 ods. 2, §61a doplnenei nového odseku 6, a k všeobecnej pripomienke rozpor odstránený na rozporovom konaní ustúpením od pripomienky, 
k doložke vplyvov - doložka vplyvov bola primerane upravená v nadväznosti na vykonané úpravy a po zohľadnení pripomienok Ministerstva financií SR ďalších subjektov 
neakceptované - k § 104b, k § 82, § 50 ods. 7 
akceptované - k § 61 ods. 3 písm. b) - nová úprava v § 61 ods. 2 písm b), nová úprava § 50 ods. 1 zavádza povinnosť posúdenia ekonomického vplyvu 
 	
ZMOS 	K návrhu ako celku 
Vzhľadom na predpokladaný rozsah práv a povinností, ktoré majú byť upravené všeobecne záväznými právnymi predpismi nižšej právnej sily žiadame, aby tieto v súlade s čl. 18 ods. 2 písm. g) Legislatívnych pravidiel vlády SR v platnom znení boli predložené k návrhu a ten, ako celok, bol opätovne predložený do medzirezortného pripomienkového konania. 

Odôvodnenie: 
Účel čl. 18 ods. 2 písm. g) Legislatívnych pravidiel vlády SR v platnom znení je uvedený v čl. 2 ods. Legislatívnych pravidiel. 
 	Z 	ČA 	Návrhy vykonávacích predpisov budú predložené počas legislatívneho procesu zákona. Návrhy predpisov alebo ich tézy budú aj prílohou zákona.  	
ZMOS 	K novelizačnému bodu 13 (§7a a §7b) 
Vzhľadom na predpokladaný rozsah práv a povinností, ktoré majú byť upravené všeobecne záväznými právnymi predpismi nižšej právnej sily žiadame, aby tieto v súlade s čl. 18 ods. 2 písm. g) Legislatívnych pravidiel vlády SR v platnom znení boli predložené k návrhu a ten, ako celok bol opätovne predložený do medzirezortného pripomienkového konania. 

Odôvodnenie: 
Účel čl. 18 ods. 2 písm. g) Legislatívnych pravidiel vlády SR v platnom znení je uvedený v čl. 2 ods. Legislatívnych pravidiel. 
 	Z 	ČA 	Rozpor odstránený na rozporovom konaní. Návrhy vykonávacích predpisov budú predložené počas legisatívneho procesu zákona. Návrhy predpisov alebo ich tézy budú aj prílohou zákona. 	
ZMOS 	K novelizačnému bodu 13 (§7b ods. 5) 
Žiadame upraviť znenie ustanovenia, aby podľa §7b ods. 5 t. j. v prípade nebezpečenstva vzniku škodlivých následkov zabezpečil odstránenie inváznych druhov rastlín primárne a vo verejnom záujme Orgán ochrany aj na vlastné náklady (resp. na náklady štátu). 

Odôvodnenie: 
Upozorňujeme na problematickosť realizovateľnosti ustanovenia v praxi. Nepôvodné druhy rastlín a invázne druhy rastlín sa najčastejšie šíria po opustených, zanedbaných alebo inak znehodnotených plochách a pozemkov, u ktorých je obtiažne vyhľadať vlastníka (správcu, nájomcu) a nariadiť mu odstránenie týchto rastlín. Prakticky sa nič neuskutoční a ich invázie a nekontrolovateľné šírenie pokračuje. Nie je zrejmé, ako bude orgán ochrany prírody postupovať ak sa nezistí vlastník (správca, nájomca), resp. nebude možná dohoda s nim o prebratie zodpovednosti za tento stav, nebude možné nikomu uvedenú činnosť nariadiť. Orgán ochrany prírody by mal primárne a vo verejnom záujme zabezpečiť takéto odstránenie aj na vlastné náklady (resp. na náklady štátu). 
 	Z 	N 	Rozpor odstránený na rozporovom konaní.  	
ZMOS 	K novelizačnému bodu 13 (§7b ods. 5) 
Žiadame bližšie špecifikovať, ktorý orgán ochrany prírody je povinný v zmysle §7b ods. 5 konať 	Z 	N 	Vysvetlené na rozporovom konaní.  	
ZMOS 	K novelizačným bodom 22 – 28 (§ 18 až § 22) 
Uvedené novelizačné body sa týkajú presunu kompetencií na vyhlasovanie nových chránených území. Z hľadiska záujmov obcí požadujeme, aby tieto územia boli vyhlásené až po vyjadrenom súhlase neštátnych a obecných vlastníkov pozemkov, ktorých vlastnícke a hospodárske záujmy sú vyhlásením chráneného územia dotknuté. V prípade, že sa takýto súhlas nezíska, takéto územie nevyhlásiť do doby, kým sa nedohodne, za akých podmienok je možné územie za chránené vyhlásiť. V tejto súvislosti odporúčame dôsledne, odborne a empiricky prehodnotiť súčasnú sústavu chránených území, z ktorých väčšina vznikla v časoch, keď neexistovali vlastnícke práva k pozemkom.  	Z 	N 	Rozpor odstránený na rozporovom konaní.  	
ZMOS 	K novelizačnému bodu 43 (§47 ods. 4 písm. f)) 
Ustanovenie navrhujeme vypustiť. 

Odôvodnenie: 
Návrh v predloženej podobe umožňuje neobmedzený výrub všetkých jedincov vyhlásených taxónov, a to bez zhodnotenia ich individuálnej významnosti, v kontexte ich individuálnych vzrastových aj nemerateľných charakteristík, ako aj stavu a charakteru konkrétneho stanovišťa (navyše bez podmienky súhlasu vlastníka pozemku, správcu alebo nájomcu). Avizované zostavenie zoznamu dotknutých druhov otvára otázky primeranosti hodnotiacich kritérií pre zaradenie druhov do zoznamu - bude rozhodujúca schopnosť dreviny správať sa invázne (odborná obec sa zatiaľ nezhodla ani na jednom inváznom taxóne zo skupiny drevín, lebo zatiaľ neboli ani pri jednom preukázane všetky vlastnosti invázneho druhu podľa základnej definície termínu), alebo expanzívne druhy? Alebo bude žiaduce odstraňovať dreviny na základe kritéria odlišného geografického pôvodu? Nebudú uplatnené individuálne estetické alebo iné preferencie zostavovateľov zoznamu? Akú ochranu proti voľnému výrubu budú mať takéto dreviny v umelých dendrocenózach (v urbanizovanej krajine, resp. v zastavanom území) a zvlášť v zbierkových porastoch? 
 	Z 	N 	Rozpor odstránený na rozporovom konaní.  	
ZMOS 	K novelizačnému bodu 43 (§47 ods. 4) 
Navrhujeme doplniť nové písmeno „ch“, ktoré znie: 
„ch) ak sa výrub vykonáva ako súčasť odbornej starostlivosti na základe vypracovaného Dokumentu starostlivosti o dreviny v súlade s §54 ods.16“ 

Odôvodnenie: 
Ťažiskovo je starostlivosť o dreviny ako súčasť starostlivosti o zeleň v kompetencii samospráv a priamo vyplýva zo zákona č. 369/1990 Zb. o obecnom zriadení, podľa ktorého sa má majetok obce zveľaďovať a zhodnocovať a vo svojej celkovej hodnote zásadne nezmenšený zachovať. Jeho správa a údržba je povinnosťou obce a je financovaná z rozpočtu obce. Obce teda majú mať možnosť riadne sa starať o svoj majetok, na základe spracovaného Dokumentu starostlivosti o dreviny. 
 	O 	N 	Rozpor odstránený na rozporovom konaní.  	
ZMOS 	K novelizačnému bodu 46 (§47 ods. 7 písm. a)) 
Žiadame zmeniť znenie ustanovenia nasledovne: 
„(7) Ten, kto chce z dôvodu uvedeného v odseku 4 písm. d) vyrúbať drevinu, je povinný túto skutočnosť písomne oznámiť orgánu ochrany prírody najmenej 15 dní pred uskutočnením výrubu. Orgán ochrany prírody je povinný do 30 dní od doručenia oznámenia 
a)vydať rozhodnutie, že oznámeným výrubom drevín nie sú dotknuté záujmy ochrany prírody a výrub sa môže uskutočniť, alebo“ 

Odôvodnenie: 
Úprava lehôt je žiaduca pre vytvorenie primeraného časového rámca pre výkon cielenej kontroly. Pri výruboch podľa osobitných predpisov nie je „písomné stanovisko“ právne záväzné, preto je potrebné vydávať ich formou rozhodnutia. 
 	Z 	N 	Rozpor odstránený na rozporovom konaní. Nová úprava po zohľadnení pripomienok iných subjektov.  	
ZMOS 	K novelizačným bodom 47 až 54 (§ 50) 
Žiadame uviesť úplné znenie § 50, ktoré žiadame doplniť o presnú a jednoznačnú úpravu procesných postupov pri doručovaní, vyjadrovaní námietok, ich evidencie, publicity jednotlivých štádií procesu. 

Odôvodnenie: 
Vzhľadom na aplikačnú prax požadujeme jednoznačné transparentné pravidlá prerokúvania zámerov o vyhlásenie ochrany osobitne chránenej časti prírody a krajiny tak, aby nedochádzalo k formálnemu prerokovaniu a ignorácií námietok dotknutých subjektov v procese schvaľovania ochrany osobitne chránenej časti prírody a krajiny. Ďalej máme za to, že orgán zodpovedný za proces by mal vedieť preukázať v procese, že s odbornou starostlivosťou vyhľadával a oslovoval všetky zistiteľné dotknuté subjekty (register C a register E katastrálnych území) 
 	Z 	A 	 	
ZMOS 	K novelizačnému bodu 51 (§ 50 ods. 7) 
Žiadame vypustiť druhú časť vety za bodkočiarkou „to neplatí pri vyhlasovaní chránených území patriacich do európskej sústavy chránených území.“. 

Odôvodnenie: 
ZMOS, aj na základe reakcií miest a obcí vníma postupy a procesy, ktoré sú uplatňované pri napĺňaní záväzkov SR voči EÚ, ale aj v iných oblastiach, kde dochádza ku stretu verejného záujmu (napr. ekologického, alebo naopak hospodárskeho) so záujmom súkromným (napr. obmedzenie vlastníckych práv), resp. s iným verejným záujmom (všestranný rozvoj územia obce) zo strany štátnych orgánov za prísne formálne, nedostatočne transparentné. K požiadavkám a postojom dotknutých subjektov sa pristupuje v lepšom prípade, spôsobom, ktorý síce možno považovať z pohľadu štátu za najjednoduchšie dosiahnutie textácie právnej normy, nie však za spravodlivý a férový postup pri obmedzovaní práv dotknutých subjektov. Sme presvedčení, že napriek tomu, že príslušná štátna správa deklaruje dodržanie zákonov môžu byť jednotlivé zásahy do práv a právom chránených záujmov považované za neodôvodnené najmä z dôvodu formálnosti postupov. Z vyššie uvedených dôvodov nemôžeme súhlasiť s postupom, kedy pri vyhlasovaní chránených území patriacich do európskej sústavy chránených území nie je rešpektované právo vlastníka pozemku. Nie je možné súhlasiť s tým, aby sa chránené územie patriace do európskej sústavy chránených území vyhlásilo bez súhlasu dotknutých vlastníkov pozemkov. Uvedené požadujeme aj v nadväznosti na pripomienku k novelizačným bodom 22 – 28 (§ 18 až § 22). 
 	Z 	N 	Rozpor odstránený na rozporovom konaní.  	
ZMOS 	K novelizačnému bodu 63 (§ 61 ods. 6 a ods. 7) 
Nesúhlasíme s navrhovaným znením ustanovenia. Navrhované znenie je potrebné prepracovať. 

Odôvodnenie: 
Navrhované znenie ustanovení je zmätočné. ŠOP SR a ani žiadna inštitúcia rezortu MŽP SR nie je vlastníkom vhodných pozemkov na výmenu. Je ťažké si predstaviť, že by ŠOP SR najprv skúpila pôdu a túto potom ponúkla na zámenu. Bude si to vyžadovať zmenu príslušných právnych predpisov mimo rezortu MŽP SR a nie je zrejmé, či tieto dotknuté rezorty (najmä MP a RV SR) súhlasia s novelizáciou ich rezortných predpisov. Pre zámenu napr. lesných pozemkov platia osobitní predpisy napr. Napr. smernica MP a RV SR č.2422/2012 – 720, ktorou sa upravuje postup pri nakladaní s lesným a ostatným majetkom vo vlastníctve štátu podľa zákona č. 326/2005 o lesoch v znení neskorších predpisov. Sme toho názoru že ustanovenia ods. 6 a ods. 7 sú v praxi nerealizovateľné a preto vyjadrujeme nesúhlas s jeho znením. 
 	Z 	A 	odseky 6 a 7 vypustené 	
ZMOS 	K novelizačnému bodu 63 (§ 61 ods. 11) 
Zásadne nesúhlasíme, aby sa podľa § 61 ods. 11 doterajšia prax rozšírila o možnosť, aby o náhradu žiadal aj nájomca pozemkov ak vlastník na pozemku nehospodári. 

Odôvodnenie: 
Uvedený inštitút náhrady za obmedzenie bežného obhospodarovania je ustanovený aj v súčasnej podobe zákona, je však limitovaný dostupnosťou finančných prostriedkov štátneho rozpočtu. Tento faktor pociťujú aj obce, ako vlastníci alebo spoluvlastníci chránených pozemkov. V uvedenom ustanovení sa vyplácanie náhrady viaže na čl. 20 ods. 4 Ústavy SR cit. „Vyvlastnenie alebo nútené obmedzenie vlastníckeho práva je možné iba v nevyhnutnej miere a vo verejnom záujme, a to na základe zákona a za primeranú náhradu“. Doterajšia prax sa rozširuje o možnosť, aby o náhradu žiadal aj nájomca pozemkov ak vlastník na pozemku nehospodári. Uvedený návrh je nad rámec povinnosti vymývajúcej z Ústavy SR. Už aj pri limitovanej aplikácii jestvujúceho inštitútu, pričom limit je daný najmä nedostatkom dostupných finančných prostriedkov, sa rozširuje náhrada aj na nájomcov. Najväčší nájomca lesných pozemkov sú Lesy SR. Zásadne nesúhlasíme s tým, aby sa limitované prostriedky štátneho rozpočtu presúvali na organizácie správy štátnych lesov, ktoré majú možnosť si túto náhradu uplatniť aj inou cestou nároku príspevku zo štátneho rozpočtu a tým odoberať ústavnú povinnosť odplaty náhrady za obmedzovanie bežného obhospodarovania na neštátnych pozemkoch. 
 	Z 	N 	Rozpor odstránený na rozporovom konaní.  	
ZMOS 	K novelizačnému bodu 64 (§ 61a ods. 7; § 61b ods. 8; §61c ods. 4; § 61d ods. 2, 3) 
Vzhľadom na predpokladaný rozsah práv a povinností, ktoré majú byť upravené všeobecne záväznými právnymi predpismi nižšej právnej sily žiadame, aby tieto v súlade s čl. 18 ods. 2 písm. g) Legislatívnych pravidiel vlády SR v platnom znení boli predložené k návrhu a ten, ako celok bol opätovne predložený do medzirezortného pripomienkového konania. 

Odôvodnenie: 
Účel čl. 18 ods. 2 písm. g) Legislatívnych pravidiel vlády SR v platnom znení je uvedený v čl. 2 ods. Legislatívnych pravidiel. 
 	Z 	N 	Rozpor odstránený na rozporovom konaní.  	
ZMOS 	K novelizačnému bodu 64 (§ 61a Nájom pozemkov) 
Navrhujeme, aby sa súčasne vytvoril záväzok štátu (napr. fond), ktorý by garantoval okrem odplaty za nájom aj finančné prostriedky na adekvátnu starostlivosť o uvedené pozemky. 

Odôvodnenie: 
Štátna ochrana prírody SR (ŠOP SR), ako štátna príspevková organizácia podľa novely prevezme pozemky chránených území do nájmu za úplatu od vlastníka. Skúsenosti s rozpočtovými organizáciami je taká, že na takýto režim nikdy nebudú rozpočtované prostriedky najmä také, kde sa bude musieť zabezpečovať aj aktívna starostlivosť. Obce na Slovensku sú často buď vlastníkmi, alebo sú spoluvlastníkmi takýchto pozemkov (napr. aj cez rôzne formy majetkových spoločenstiev). 

 	O 	N 	Rozpor odstránený na rozporovom konaní.  	
ZMOS 	K novelizačnému bodu 64 (§ 61b Zmluvná starostlivosť) 
Navrhujeme doplniť uvedené ustanovenie o finančný mechanizmus. 

Odôvodnenie: 
Podľa cieľa a účelu nájmu je možné zmluvu o starostlivosti uzavrieť s celom dosiahnutia priaznivého stavu časti krajiny (§ 5 ods. 3 zákona). Priaznivý stav časti krajiny je stav, keď predmet ochrany je v súlade s cieľmi ochrany ustanovenými v dokumentácii ochrany prírody a krajiny. Predmetom zmluvnej starostlivosti môže byť aj územie medzinárodného významu, pre ktoré dokumentácia ochrany prírody novelou zákona zrušila. Tieto povinnosti zmluvnej starostlivosti, podľa ktorej by sa mali definovať činnosti potrebné na zabezpečenie predmetu ochrany a ktoré by mali byť vymenované v zmluve, sa týkajú najmä fyzických osôb – vlastníkov pozemkov, ale v osobitných prípadoch aj obcí, alebo právnických osôb, kde majú obce majetkový alebo iný záväzný podiel. Obce a obyvatelia obcí, ktorí sú vlastníkmi takýchto pozemkov by mali vážny záujem sa podieľať na zmluvnej starostlivosti. 
 	O 	N 	Rozpor odstránený na rozporovom konaní.  	
ZMOS 	K novelizačnému bodu 64 (§ 61c Nadobúdanie pozemkov do vlastníctva štátu v chránených územiach) 
Uvedené riešenie je najvhodnejším riešením na zabezpečovanie zákonných povinností štátu vo verejnom záujme ochrany prírody a krajiny. ŠOP SR bude môcť vykúpiť pozemky, na ktorých bez obmedzovania súkromného vlastníctva bude môcť realizovať svoje záujmy. Pozemky sa stanú vlastníctvom štátu a podľa návrhu novely § 65 písm. k) bude ŠOP SR robiť ich správu. Upozorňujeme však na skutočnosť, že v tomto prípade súbežne novelou zákona musí byť novelizovaný zákon 326/2005 Z.z. o lesoch a zákon 229/1991 Zb. o úprave vlastníckych vzťahov k pôde. Týmto opatrením sú v mnohých prípadoch dotknuté záujmy obcí, podľa tejto nie je jasné, či napr. ŠOP SR bude aj odborným alebo špecializovaným lesným podnikom (starostlivosť o lesy).  	O 	A 	 	
ZMOS 	K novelizačnému bodu 82 (§ 68) 
Požadujeme novelizačný bod vypustiť. Ustanovenie § 68 požadujeme ponechať v súčasne platnom znení. 

Odôvodnenie: 
S uvedeným návrhom v kontexte týkajúcich sa obcí a pozemkov vo vlastníctve obcí zásadne nesúhlasíme a požadujeme, aby uvedené ustanovenie ostalo v pôvodnom znení a prenosu kompetencií a zosúladené s ostatnými ustanoveniami tohto bodu, ktoré sa netýkajú obcí. 
 	Z 	N 	Rozpor odstránený na rozporovom konaní - nová úprava § 68 písm. h).  	
ZMOS 	K novelizačnému bodu 115 (§ 103 ods. 6) 
Požadujeme novelizačný bod vypustiť. 

Odôvodnenie: 
Zásadne nesúhlasíme so znením navrhovaného ustanovenia. Ustanovuje sa právna fikcia súhlasného vyjadrenia pri schvaľovaní programu starostlivosti o lesy v prípade, ak orgán ochrany prírody nevydal vyjadrenie v zákonom stanovenej lehote nasledovne: „Ak orgán ochrany prírody nevydá vyjadrenie podľa § 9 ods. 1 písm. m) do 30 dní od doručenia žiadosti, predpokladá sa, že súhlasí.“. Výkon ochrany prírody je vo verejnom záujme a musí byť vykonávaná na základe všeobecne akceptovaných zásad a princípov a preto nie je možné zavádzať akýkoľvek fiktívny princíp, ktorý umožňuje iné, subjektívne alebo zámerné/nezámerné skreslené zásady výkonu ochrany prírody a verejného záujmu. 
 	Z 	N 	Rozpor odstránený na rozporovom konaní.  	
ZMOS 	k § 58 a Spievodcovská činnosť v chránených územiach ods. 2 
Žiadame predmetný ods. 2 vypustiť. 

Odôvodnenie: 
Nesúhlas s obsahom a nezosúladenie s ods. 1 a ods. 3 	O 	A 	 	
ZMOS 	k novelizačnému bodu 9 (§ 6 ods. 2) 
Ustanovenie požadujeme ponechať v súčasne platnom znení. 

Odôvodnenie: 
Podľa doterajšieho znenia sa orgán ochrany prírody a krajiny vyjadroval iba k činnostiam, kde bol dotknutým orgánom podľa § 9 ods. 1. Návrh novely neodôvodnene rozširuje potrebu vyžadovať súhlas orgánu ochrany prírody na akúkoľvek činnosť v prírode.  	Z 	A 	 	
ZMOS 	K novelizačnému bodu 58, 59 a 60 (k § 56) 
Podporujeme navrhované znenie. Dôvod je ten, že chránené územnia sa majú vyhlasovať na základe relevantných vedeckých poznatkov. Uplatnením týchto poznatkov a vyhlásením chránených území dochádza ajk obmedzeniam vlastníckych práv a k ujme. Preto by tak vlastníci, ako aj štát, ktorý preberá povinnosť hradenia ujmy mali mať od začiatku jasné informácie o podmienkach a spôsobe uskutočňovaného výskumu a jeho výsledkoch. Doteraz tomu tak nebolo. 	Z 	A 	 	
ZMOS 	K novelizačnému bodu 43 (§47 ods. 4 písm. a) 
Žiadame ustanovenie ponechať v súčasne platnom znení. 

Odôvodnenie: 
Cieľom zákona má byť ochrana drevín a nie zjednodušovanie procesu ich výrubu najmä v intravilánoch miest a obcí. 	Z 	ČA 	nová úprava v nadväznosti na výsledok rozporového konania 	
ZMOS 	K novelizačnému bodu 58, 59 a 60 (k § 56)  
Doplnenie odôvodnenia. 
Podporujeme navrhované znenie. Dôvod je ten, že chránené územnia sa majú vyhlasovať na základe relevantných vedeckých poznatkov. Uplatnením týchto poznatkov a vyhlásením chránených území dochádza ajk obmedzeniam vlastníckych práv a k ujme. Preto by tak vlastníci, ako aj štát, ktorý preberá povinnosť hradenia ujmy mali mať od začiatku jasné informácie o podmienkach a spôsobe uskutočňovaného výskumu a jeho výsledkoch. Doteraz tomu tak nebolo a vlastníci ani nevedeli že sa na ich území nejaká ochrana vyhlasuje a na základe akých podkladov. Typickou ukážkou v poslednom období bolo vyhlasovanie CHVÚ Levočské vrchy a v súčasnosti je to návrh na sprísnenie ochrany v CHVÚ Záhorské Pomoravie, ku ktorému ZMOS podal sťažnosť, pretože neboli rešpektované nesúhlasné stanoviská ani jedného z dotknutých subjektov (mestá a obce, subjekty hospodáriace v dotknutom území). 
 	Z 	A 	 	
ZMOS 	k § 58 a Spievodcovská činnosť v chránených územiach ods. 2  
Žiadame predmetný ods. 2 vypustiť. 

Odôvodnenie: 
Nesúhlas s obsahom a nezosúladenie s ods. 1 a ods. 3  
Pripomienka je zásadná 
totožná pripomienka odoslaná ako obyčajná nie je platná.  	Z 	N 	§ 58a vypustený 	
SLsK 	§ §4,6,7,40,50,58,61,71,103,104, Doložka vplyvov 
Zásadná pripomienka k bodu 7.: 

Návrh riešenia: do § 4 navrhujeme vložiť novelizačný bod (6) ktorý znie: 
§ 4 ods. (6) 
Činnosti ku ktorým sa vyjadril orgán ochrany prírody podľa § 9 zákona, prípadne v územiach európskej sústavy chránených území podľa § 28 ods. 4, sa nepovažujú za činnosti ktoré vedú k ohrozeniu existencie druhov rastlín a živočíchov, alebo k ich degenerácii, k narušeniu rozmnožovacích schopností, alebo k zániku ich populácie, 

Zdôvodnenie: Znenie neodstraňuje hlavný nedostatok § 4 a to je, že nestanovuje žiadne kritériá, parametre, kedy, za akých okolností (po naplnení ktorých skutkov) sa môžu určiť obmedzujúce podmienky a kedy činnosť zakázať. Preto navrhujeme do znenia doplniť ods. 6), ktorý by aspoň čiastočne stransparentnil a zobjektivizoval postup ochrany prírody. 

Zásadná pripomienka k bodu 11.: 
§ 6 
Žiadame navrhnuté ustanovenia vypustiť. 
Žiadame v § 6 ods. 2 v platnom znení zákona za slová „alebo biotopu národného významu“ doplniť text slovami „v rámci biogeografického regiónu v rámci Slovenskej republiky“. 

Zdôvodnenie : SR je zodpovedná za stav biotopu na celom území a biotop sa hodnotí ako jeden celok, nehodnotia sa jeho lokálne časti samostatne. 

Zásadné pripomienky k bodu 13.: 
§ 7a a 7b 

Žiadame doplniť text bodu 5 § 7a) 

Návrh znenia: za navrhovaný text doplniť „ a to na náklady pôvodcu ich šírenia“. 

Zdôvodnenie: Požadované činnosti (vo verejnom záujme) sú finančne mimoriadne náročné. Ak užívateľ pozemkov nezapríčinil stav ohrozenia pôvodného druhového zloženia je táto povinnosť nad rámec Ústavy SR. 

Žiadame upraviť (vypustiť) text bodu 3,5 § 7b) 

V ods. (3) žiadame vypustiť text ...“na vlastné náklady“.. a doplniť ..“a to na náklady pôvodcu ich šírenia“. 

Zdôvodnenie: Požadované činnosti (vo verejnom záujme) sú finančne mimoriadne náročné. Ak užívateľ pozemkov nezapríčinil stav ohrozenia pôvodného druhového zloženia je táto povinnosť nad rámec Ústavy SR. 
Štát sa nemôže zbaviť zodpovednosti za stav biodiverzity tým že ju prenesie na plecia užívateľov pozemkov, navyše keď na takúto činnosť nemajú predpoklady ani vytvorené podmienky. 

Žiadame vypustiť bod (5) 

Zdôvodnenie: Ak užívateľ nie je pôvodcom šírenia, tj, nenesie zodpovednosť za vznik a šírenie inváznych rastlín je táto požiadavka nad ráme Ústavy SR. 

Zásadné pripomienky k bodu 39.: 

V § 40 odsek 2 žiadame z návrhu vypustiť text : „len ak neexistuje iná alternatíva“ 

Zdôvodnenie:. V novele navrhovaná formulácia „ len ak neexistuje iná alternatíva“ je nadbytočná, úplne postačuje splnenie podmienok pre výnimku. 

Zásadné pripomienky k bodu 50.: 

V § 50 sa za odsek 6 vkladajú nové odseky 7 a 8, ktoré znejú: 

„(7) Chránené územia so štvrtým stupňom ochrany (§ 15) a piatym stupňom ochrany (§ 16) na pozemkoch v neštátnom vlastníctve sa môžu vyhlásiť len so súhlasom vlastníka pozemku; to neplatí pri vyhlasovaní chránených území patriacich do európskej sústavy chránených území. 

Žiadame zmeniť vložený text nasledovne: 
..“Všetky navrhované chránené územia môže vyhlásiť orgán štátnej správy za chránené územia, len so súhlasom vlastníka, resp. obhospodarovateľa pozemku. 
Zdôvodnenie: Návrh je v rozpore s Uznesením vlády 471 

Zásadné pripomienky k bodu 62.: 
§ 58a,odst. 2 v druhej vete za text „ňou poverených zamestnancov“ doplniť text : „vlastník, obhospodarovateľ“ 

Zdôvodnenie: 
Správca, vlastník, obhospodarovateľ zodpovedá a rozhoduje za vlastné obhospodarované územie, a preto má nárok na to, aby zabezpečil sprievodcovskú činnosť a získal prostriedky na starostlivosť o chránené územie. 

Zásadné pripomienky k bodu 63.: 
V § 61 ods. 3 písm. b) žiadame doplniť text: ...“ a nevyhnutné sprístupňovanie porastov.“ 

Zdôvodnenie: Sprístupňovanie porastov je nevyhnutným predpokladom vykonávania starostlivosti o porasty a s ním súvisí. 

Zásadné pripomienky k bodu 86.: 
§ 71 

Žiadame ponechať pôvodné znenie zákona) 
Zdôvodnenie: Súčasné kompetencie považujeme za dostačujúce. 

Zásadná pripomienka k § 103 ods. 7 
Žiadame z § 103 ods. 7 vypustiť slová..“ s tretím, štvrtým“.. a slová ...“ ako aj územia s prvým alebo druhým stupňom ochrany, ak nejde o zastavané plochy a nádvoria, záhrady a vinice.“ 
Zdôvodnenie: Navrhované činnosti ku ktorým sa podľa § 9 vyjadruje orgán ochrany prírody majú poväčšine vysoko odborný špecifický charakter. Vzhľadom na to že orgány ochrany prírody prirodzene nedisponujú odborníkmi zo všetkých posudzovaných oblastí nemôžu sa plnohodnotne odborne vyjadriť k posudzovanej problematike a tak nastávajú prípady, kedy škody z neumožnenia vykonania činnosti sú vyššie ako škody, ktoré by prípadne navrhovaná činnosť mohla spôsobiť. 

Zásadná pripomienka k bodu 117.: 
V § 104b ods.1) navrhujeme nové znenie : Konania o vyhlásení, zmene a zrušení ochrany osobitne chránených častí prírody a krajiny, ktoré boli začaté a právoplatne neukončené do 31. decembra 2013 sa dokončia podľa tohto zákona. 

Do novelizovaného znenia § 104b ods. 3) žiadame doplniť na záver text: ...“tieto územia budú v termíne do 5 rokov od nadobudnutia účinnosti tejto novely prehodnotené s cieľom vybudovania vyváženej a ekonomicky únosnej siete chránených území“. 

Zdôvodnenie: Požiadavka na prehodnotenie chránenej sústavy figuruje v koncepcii ochrany prírody (2006), vo všetkých programových vyhláseniach vlád i v záveroch konferencie Aktuálne otázky ochrany prírody a starostlivosti o les pri rozvoji vidieka konanej vo Zvolene 7.9.2012. 

Navrhujeme doplniť § 104b o odstavec 4) so znením : Ustanovenia §61 ods. 
5,6,7,8 nadobúdajú platnosť až po prehodnotení chránených území. 

Zdôvodnenie: Prednostné uplatňovanie ujmy za obmedzenie bežného obhospodarovania bude spoľahlivý ukazovateľ finančných možností štátu, ktoré je možné použiť na ochranu prírody. 

Pripomienka k dokumentu Doložka vplyvov 
V súlade s čl. 16 Legislatívnych pravidiel vlády SR v dôvodovej správe návrhu novely 
vykvantifikovať dopad novely na rozpočet verejnej správy-uviesť a zdôvodniť 
predpokladané finančné dôsledky na rozpočet verejnej správy. 

Ing. Jaroslav Šulek 
Predseda Slovenskej lesníckej komory 

Zásadná pripomienka k bodu 7.: 

Návrh riešenia: do § 4 navrhujeme vložiť novelizačný bod (6) ktorý znie: 
§ 4 ods. (6) 
Činnosti ku ktorým sa vyjadril orgán ochrany prírody podľa § 9 zákona, prípadne v územiach európskej sústavy chránených území podľa § 28 ods. 4, sa nepovažujú za činnosti ktoré vedú k ohrozeniu existencie druhov rastlín a živočíchov, alebo k ich degenerácii, k narušeniu rozmnožovacích schopností, alebo k zániku ich populácie, 

Zdôvodnenie: Znenie neodstraňuje hlavný nedostatok § 4 a to je, že nestanovuje žiadne kritériá, parametre, kedy, za akých okolností (po naplnení ktorých skutkov) sa môžu určiť obmedzujúce podmienky a kedy činnosť zakázať. Preto navrhujeme do znenia doplniť ods. 6), ktorý by aspoň čiastočne stransparentnil a zobjektivizoval postup ochrany prírody. 

Zásadná pripomienka k bodu 11.: 
§ 6 
Žiadame navrhnuté ustanovenia vypustiť. 
Žiadame v § 6 ods. 2 v platnom znení zákona za slová „alebo biotopu národného významu“ doplniť text slovami „v rámci biogeografického regiónu v rámci Slovenskej republiky“. 

Zdôvodnenie : SR je zodpovedná za stav biotopu na celom území a biotop sa hodnotí ako jeden celok, nehodnotia sa jeho lokálne časti samostatne. 

Zásadné pripomienky k bodu 13.: 
§ 7a a 7b 

Žiadame doplniť text bodu 5 § 7a) 

Návrh znenia: za navrhovaný text doplniť „ a to na náklady pôvodcu ich šírenia“. 

Zdôvodnenie: Požadované činnosti (vo verejnom záujme) sú finančne mimoriadne náročné. Ak užívateľ pozemkov nezapríčinil stav ohrozenia pôvodného druhového zloženia je táto povinnosť nad rámec Ústavy SR. 

Žiadame upraviť (vypustiť) text bodu 3,5 § 7b) 

V ods. (3) žiadame vypustiť text ...“na vlastné náklady“.. a doplniť ..“a to na náklady pôvodcu ich šírenia“. 

Zdôvodnenie: Požadované činnosti (vo verejnom záujme) sú finančne mimoriadne náročné. Ak užívateľ pozemkov nezapríčinil stav ohrozenia pôvodného druhového zloženia je táto povinnosť nad rámec Ústavy SR. 
Štát sa nemôže zbaviť zodpovednosti za stav biodiverzity tým že ju prenesie na plecia užívateľov pozemkov, navyše keď na takúto činnosť nemajú predpoklady ani vytvorené podmienky. 

Žiadame vypustiť bod (5) 

Zdôvodnenie: Ak užívateľ nie je pôvodcom šírenia, tj, nenesie zodpovednosť za vznik a šírenie inváznych rastlín je táto požiadavka nad ráme Ústavy SR. 

Zásadné pripomienky k bodu 39.: 

V § 40 odsek 2 žiadame z návrhu vypustiť text : „len ak neexistuje iná alternatíva“ 

Zdôvodnenie:. V novele navrhovaná formulácia „ len ak neexistuje iná alternatíva“ je nadbytočná, úplne postačuje splnenie podmienok pre výnimku. 

Zásadné pripomienky k bodu 50.: 

V § 50 sa za odsek 6 vkladajú nové odseky 7 a 8, ktoré znejú: 

„(7) Chránené územia so štvrtým stupňom ochrany (§ 15) a piatym stupňom ochrany (§ 16) na pozemkoch v neštátnom vlastníctve sa môžu vyhlásiť len so súhlasom vlastníka pozemku; to neplatí pri vyhlasovaní chránených území patriacich do európskej sústavy chránených území. 

Žiadame zmeniť vložený text nasledovne: 
..“Všetky navrhované chránené územia môže vyhlásiť orgán štátnej správy za chránené územia, len so súhlasom vlastníka, resp. obhospodarovateľa pozemku. 
Zdôvodnenie: Návrh je v rozpore s Uznesením vlády 471 

Zásadné pripomienky k bodu 62.: 
§ 58a,odst. 2 v druhej vete za text „ňou poverených zamestnancov“ doplniť text : „vlastník, obhospodarovateľ“ 

Zdôvodnenie: 
Správca, vlastník, obhospodarovateľ zodpovedá a rozhoduje za vlastné obhospodarované územie, a preto má nárok na to, aby zabezpečil sprievodcovskú činnosť a získal prostriedky na starostlivosť o chránené územie. 

Zásadné pripomienky k bodu 63.: 
V § 61 ods. 3 písm. b) žiadame doplniť text: ...“ a nevyhnutné sprístupňovanie porastov.“ 

Zdôvodnenie: Sprístupňovanie porastov je nevyhnutným predpokladom vykonávania starostlivosti o porasty a s ním súvisí. 

Zásadné pripomienky k bodu 86.: 
§ 71 

Žiadame ponechať pôvodné znenie zákona) 
Zdôvodnenie: Súčasné kompetencie považujeme za dostačujúce. 

Zásadná pripomienka k § 103 ods. 7 
Žiadame z § 103 ods. 7 vypustiť slová..“ s tretím, štvrtým“.. a slová ...“ ako aj územia s prvým alebo druhým stupňom ochrany, ak nejde o zastavané plochy a nádvoria, záhrady a vinice.“ 
Zdôvodnenie: Navrhované činnosti ku ktorým sa podľa § 9 vyjadruje orgán ochrany prírody majú poväčšine vysoko odborný špecifický charakter. Vzhľadom na to že orgány ochrany prírody prirodzene nedisponujú odborníkmi zo všetkých posudzovaných oblastí nemôžu sa plnohodnotne odborne vyjadriť k posudzovanej problematike a tak nastávajú prípady, kedy škody z neumožnenia vykonania činnosti sú vyššie ako škody, ktoré by prípadne navrhovaná činnosť mohla spôsobiť. 

Zásadná pripomienka k bodu 117.: 
V § 104b ods.1) navrhujeme nové znenie : Konania o vyhlásení, zmene a zrušení ochrany osobitne chránených častí prírody a krajiny, ktoré boli začaté a právoplatne neukončené do 31. decembra 2013 sa dokončia podľa tohto zákona. 

Do novelizovaného znenia § 104b ods. 3) žiadame doplniť na záver text: ...“tieto územia budú v termíne do 5 rokov od nadobudnutia účinnosti tejto novely prehodnotené s cieľom vybudovania vyváženej a ekonomicky únosnej siete chránených území“. 

Zdôvodnenie: Požiadavka na prehodnotenie chránenej sústavy figuruje v koncepcii ochrany prírody (2006), vo všetkých programových vyhláseniach vlád i v záveroch konferencie Aktuálne otázky ochrany prírody a starostlivosti o les pri rozvoji vidieka konanej vo Zvolene 7.9.2012. 

Navrhujeme doplniť § 104b o odstavec 4) so znením : Ustanovenia §61 ods. 
5,6,7,8 nadobúdajú platnosť až po prehodnotení chránených území. 

Zdôvodnenie: Prednostné uplatňovanie ujmy za obmedzenie bežného obhospodarovania bude spoľahlivý ukazovateľ finančných možností štátu, ktoré je možné použiť na ochranu prírody. 

Pripomienka k dokumentu Doložka vplyvov 
V súlade s čl. 16 Legislatívnych pravidiel vlády SR v dôvodovej správe návrhu novely 
vykvantifikovať dopad novely na rozpočet verejnej správy-uviesť a zdôvodniť 
predpokladané finančné dôsledky na rozpočet verejnej správy. 

Ing. Jaroslav Šulek 
Predseda Slovenskej lesníckej komory 

Zásadná pripomienka k bodu 7.: 

Návrh riešenia: do § 4 navrhujeme vložiť novelizačný bod (6) ktorý znie: 
§ 4 ods. (6) 
Činnosti ku ktorým sa vyjadril orgán ochrany prírody podľa § 9 zákona, prípadne v územiach európskej sústavy chránených území podľa § 28 ods. 4, sa nepovažujú za činnosti ktoré vedú k ohrozeniu existencie druhov rastlín a živočíchov, alebo k ich degenerácii, k narušeniu rozmnožovacích schopností, alebo k zániku ich populácie, 

Zdôvodnenie: Znenie neodstraňuje hlavný nedostatok § 4 a to je, že nestanovuje žiadne kritériá, parametre, kedy, za akých okolností (po naplnení ktorých skutkov) sa môžu určiť obmedzujúce podmienky a kedy činnosť zakázať. Preto navrhujeme do znenia doplniť ods. 6), ktorý by aspoň čiastočne stransparentnil a zobjektivizoval postup ochrany prírody. 

Zásadná pripomienka k bodu 11.: 
§ 6 
Žiadame navrhnuté ustanovenia vypustiť. 
Žiadame v § 6 ods. 2 v platnom znení zákona za slová „alebo biotopu národného významu“ doplniť text slovami „v rámci biogeografického regiónu v rámci Slovenskej republiky“. 

Zdôvodnenie : SR je zodpovedná za stav biotopu na celom území a biotop sa hodnotí ako jeden celok, nehodnotia sa jeho lokálne časti samostatne. 

Zásadné pripomienky k bodu 13.: 
§ 7a a 7b 

Žiadame doplniť text bodu 5 § 7a) 

Návrh znenia: za navrhovaný text doplniť „ a to na náklady pôvodcu ich šírenia“. 

Zdôvodnenie: Požadované činnosti (vo verejnom záujme) sú finančne mimoriadne náročné. Ak užívateľ pozemkov nezapríčinil stav ohrozenia pôvodného druhového zloženia je táto povinnosť nad rámec Ústavy SR. 

Žiadame upraviť (vypustiť) text bodu 3,5 § 7b) 

V ods. (3) žiadame vypustiť text ...“na vlastné náklady“.. a doplniť ..“a to na náklady pôvodcu ich šírenia“. 

Zdôvodnenie: Požadované činnosti (vo verejnom záujme) sú finančne mimoriadne náročné. Ak užívateľ pozemkov nezapríčinil stav ohrozenia pôvodného druhového zloženia je táto povinnosť nad rámec Ústavy SR. 
Štát sa nemôže zbaviť zodpovednosti za stav biodiverzity tým že ju prenesie na plecia užívateľov pozemkov, navyše keď na takúto činnosť nemajú predpoklady ani vytvorené podmienky. 

Žiadame vypustiť bod (5) 

Zdôvodnenie: Ak užívateľ nie je pôvodcom šírenia, tj, nenesie zodpovednosť za vznik a šírenie inváznych rastlín je táto požiadavka nad ráme Ústavy SR. 

Zásadné pripomienky k bodu 39.: 

V § 40 odsek 2 žiadame z návrhu vypustiť text : „len ak neexistuje iná alternatíva“ 

Zdôvodnenie:. V novele navrhovaná formulácia „ len ak neexistuje iná alternatíva“ je nadbytočná, úplne postačuje splnenie podmienok pre výnimku. 

Zásadné pripomienky k bodu 50.: 

V § 50 sa za odsek 6 vkladajú nové odseky 7 a 8, ktoré znejú: 

„(7) Chránené územia so štvrtým stupňom ochrany (§ 15) a piatym stupňom ochrany (§ 16) na pozemkoch v neštátnom vlastníctve sa môžu vyhlásiť len so súhlasom vlastníka pozemku; to neplatí pri vyhlasovaní chránených území patriacich do európskej sústavy chránených území. 

Žiadame zmeniť vložený text nasledovne: 
..“Všetky navrhované chránené územia môže vyhlásiť orgán štátnej správy za chránené územia, len so súhlasom vlastníka, resp. obhospodarovateľa pozemku. 
Zdôvodnenie: Návrh je v rozpore s Uznesením vlády 471 

Zásadné pripomienky k bodu 62.: 
§ 58a,odst. 2 v druhej vete za text „ňou poverených zamestnancov“ doplniť text : „vlastník, obhospodarovateľ“ 

Zdôvodnenie: 
Správca, vlastník, obhospodarovateľ zodpovedá a rozhoduje za vlastné obhospodarované územie, a preto má nárok na to, aby zabezpečil sprievodcovskú činnosť a získal prostriedky na starostlivosť o chránené územie. 

Zásadné pripomienky k bodu 63.: 
V § 61 ods. 3 písm. b) žiadame doplniť text: ...“ a nevyhnutné sprístupňovanie porastov.“ 

Zdôvodnenie: Sprístupňovanie porastov je nevyhnutným predpokladom vykonávania starostlivosti o porasty a s ním súvisí. 

Zásadné pripomienky k bodu 86.: 
§ 71 

Žiadame ponechať pôvodné znenie zákona) 
Zdôvodnenie: Súčasné kompetencie považujeme za dostačujúce. 

Zásadná pripomienka k § 103 ods. 7 
Žiadame z § 103 ods. 7 vypustiť slová..“ s tretím, štvrtým“.. a slová ...“ ako aj územia s prvým alebo druhým stupňom ochrany, ak nejde o zastavané plochy a nádvoria, záhrady a vinice.“ 
Zdôvodnenie: Navrhované činnosti ku ktorým sa podľa § 9 vyjadruje orgán ochrany prírody majú poväčšine vysoko odborný špecifický charakter. Vzhľadom na to že orgány ochrany prírody prirodzene nedisponujú odborníkmi zo všetkých posudzovaných oblastí nemôžu sa plnohodnotne odborne vyjadriť k posudzovanej problematike a tak nastávajú prípady, kedy škody z neumožnenia vykonania činnosti sú vyššie ako škody, ktoré by prípadne navrhovaná činnosť mohla spôsobiť. 

Zásadná pripomienka k bodu 117.: 
V § 104b ods.1) navrhujeme nové znenie : Konania o vyhlásení, zmene a zrušení ochrany osobitne chránených častí prírody a krajiny, ktoré boli začaté a právoplatne neukončené do 31. decembra 2013 sa dokončia podľa tohto zákona. 

Do novelizovaného znenia § 104b ods. 3) žiadame doplniť na záver text: ...“tieto územia budú v termíne do 5 rokov od nadobudnutia účinnosti tejto novely prehodnotené s cieľom vybudovania vyváženej a ekonomicky únosnej siete chránených území“. 

Zdôvodnenie: Požiadavka na prehodnotenie chránenej sústavy figuruje v koncepcii ochrany prírody (2006), vo všetkých programových vyhláseniach vlád i v záveroch konferencie Aktuálne otázky ochrany prírody a starostlivosti o les pri rozvoji vidieka konanej vo Zvolene 7.9.2012. 

Navrhujeme doplniť § 104b o odstavec 4) so znením : Ustanovenia §61 ods. 
5,6,7,8 nadobúdajú platnosť až po prehodnotení chránených území. 

Zdôvodnenie: Prednostné uplatňovanie ujmy za obmedzenie bežného obhospodarovania bude spoľahlivý ukazovateľ finančných možností štátu, ktoré je možné použiť na ochranu prírody. 

Pripomienka k dokumentu Doložka vplyvov 
V súlade s čl. 16 Legislatívnych pravidiel vlády SR v dôvodovej správe návrhu novely 
vykvantifikovať dopad novely na rozpočet verejnej správy-uviesť a zdôvodniť 
predpokladané finančné dôsledky na rozpočet verejnej správy. 

Ing. Jaroslav Šulek 
Predseda Slovenskej lesníckej komory 

Zásadná pripomienka k bodu 7.: 

Návrh riešenia: do § 4 navrhujeme vložiť novelizačný bod (6) ktorý znie: 
§ 4 ods. (6) 
Činnosti ku ktorým sa vyjadril orgán ochrany prírody podľa § 9 zákona, prípadne v územiach európskej sústavy chránených území podľa § 28 ods. 4, sa nepovažujú za činnosti ktoré vedú k ohrozeniu existencie druhov rastlín a živočíchov, alebo k ich degenerácii, k narušeniu rozmnožovacích schopností, alebo k zániku ich populácie, 

Zdôvodnenie: Znenie neodstraňuje hlavný nedostatok § 4 a to je, že nestanovuje žiadne kritériá, parametre, kedy, za akých okolností (po naplnení ktorých skutkov) sa môžu určiť obmedzujúce podmienky a kedy činnosť zakázať. Preto navrhujeme do znenia doplniť ods. 6), ktorý by aspoň čiastočne stransparentnil a zobjektivizoval postup ochrany prírody. 

Zásadná pripomienka k bodu 11.: 
§ 6 
Žiadame navrhnuté ustanovenia vypustiť. 
Žiadame v § 6 ods. 2 v platnom znení zákona za slová „alebo biotopu národného významu“ doplniť text slovami „v rámci biogeografického regiónu v rámci Slovenskej republiky“. 

Zdôvodnenie : SR je zodpovedná za stav biotopu na celom území a biotop sa hodnotí ako jeden celok, nehodnotia sa jeho lokálne časti samostatne. 

Zásadné pripomienky k bodu 13.: 
§ 7a a 7b 

Žiadame doplniť text bodu 5 § 7a) 

Návrh znenia: za navrhovaný text doplniť „ a to na náklady pôvodcu ich šírenia“. 

Zdôvodnenie: Požadované činnosti (vo verejnom záujme) sú finančne mimoriadne náročné. Ak užívateľ pozemkov nezapríčinil stav ohrozenia pôvodného druhového zloženia je táto povinnosť nad rámec Ústavy SR. 

Žiadame upraviť (vypustiť) text bodu 3,5 § 7b) 

V ods. (3) žiadame vypustiť text ...“na vlastné náklady“.. a doplniť ..“a to na náklady pôvodcu ich šírenia“. 

Zdôvodnenie: Požadované činnosti (vo verejnom záujme) sú finančne mimoriadne náročné. Ak užívateľ pozemkov nezapríčinil stav ohrozenia pôvodného druhového zloženia je táto povinnosť nad rámec Ústavy SR. 
Štát sa nemôže zbaviť zodpovednosti za stav biodiverzity tým že ju prenesie na plecia užívateľov pozemkov, navyše keď na takúto činnosť nemajú predpoklady ani vytvorené podmienky. 

Žiadame vypustiť bod (5) 

Zdôvodnenie: Ak užívateľ nie je pôvodcom šírenia, tj, nenesie zodpovednosť za vznik a šírenie inváznych rastlín je táto požiadavka nad ráme Ústavy SR. 

Zásadné pripomienky k bodu 39.: 

V § 40 odsek 2 žiadame z návrhu vypustiť text : „len ak neexistuje iná alternatíva“ 

Zdôvodnenie:. V novele navrhovaná formulácia „ len ak neexistuje iná alternatíva“ je nadbytočná, úplne postačuje splnenie podmienok pre výnimku. 

Zásadné pripomienky k bodu 50.: 

V § 50 sa za odsek 6 vkladajú nové odseky 7 a 8, ktoré znejú: 

„(7) Chránené územia so štvrtým stupňom ochrany (§ 15) a piatym stupňom ochrany (§ 16) na pozemkoch v neštátnom vlastníctve sa môžu vyhlásiť len so súhlasom vlastníka pozemku; to neplatí pri vyhlasovaní chránených území patriacich do európskej sústavy chránených území. 

Žiadame zmeniť vložený text nasledovne: 
..“Všetky navrhované chránené územia môže vyhlásiť orgán štátnej správy za chránené územia, len so súhlasom vlastníka, resp. obhospodarovateľa pozemku. 
Zdôvodnenie: Návrh je v rozpore s Uznesením vlády 471 

Zásadné pripomienky k bodu 62.: 
§ 58a,odst. 2 v druhej vete za text „ňou poverených zamestnancov“ doplniť text : „vlastník, obhospodarovateľ“ 

Zdôvodnenie: 
Správca, vlastník, obhospodarovateľ zodpovedá a rozhoduje za vlastné obhospodarované územie, a preto má nárok na to, aby zabezpečil sprievodcovskú činnosť a získal prostriedky na starostlivosť o chránené územie. 

Zásadné pripomienky k bodu 63.: 
V § 61 ods. 3 písm. b) žiadame doplniť text: ...“ a nevyhnutné sprístupňovanie porastov.“ 

Zdôvodnenie: Sprístupňovanie porastov je nevyhnutným predpokladom vykonávania starostlivosti o porasty a s ním súvisí. 

Zásadné pripomienky k bodu 86.: 
§ 71 

Žiadame ponechať pôvodné znenie zákona) 
Zdôvodnenie: Súčasné kompetencie považujeme za dostačujúce. 

Zásadná pripomienka k § 103 ods. 7 
Žiadame z § 103 ods. 7 vypustiť slová..“ s tretím, štvrtým“.. a slová ...“ ako aj územia s prvým alebo druhým stupňom ochrany, ak nejde o zastavané plochy a nádvoria, záhrady a vinice.“ 
Zdôvodnenie: Navrhované činnosti ku ktorým sa podľa § 9 vyjadruje orgán ochrany prírody majú poväčšine vysoko odborný špecifický charakter. Vzhľadom na to že orgány ochrany prírody prirodzene nedisponujú odborníkmi zo všetkých posudzovaných oblastí nemôžu sa plnohodnotne odborne vyjadriť k posudzovanej problematike a tak nastávajú prípady, kedy škody z neumožnenia vykonania činnosti sú vyššie ako škody, ktoré by prípadne navrhovaná činnosť mohla spôsobiť. 

Zásadná pripomienka k bodu 117.: 
V § 104b ods.1) navrhujeme nové znenie : Konania o vyhlásení, zmene a zrušení ochrany osobitne chránených častí prírody a krajiny, ktoré boli začaté a právoplatne neukončené do 31. decembra 2013 sa dokončia podľa tohto zákona. 

Do novelizovaného znenia § 104b ods. 3) žiadame doplniť na záver text: ...“tieto územia budú v termíne do 5 rokov od nadobudnutia účinnosti tejto novely prehodnotené s cieľom vybudovania vyváženej a ekonomicky únosnej siete chránených území“. 

Zdôvodnenie: Požiadavka na prehodnotenie chránenej sústavy figuruje v koncepcii ochrany prírody (2006), vo všetkých programových vyhláseniach vlád i v záveroch konferencie Aktuálne otázky ochrany prírody a starostlivosti o les pri rozvoji vidieka konanej vo Zvolene 7.9.2012. 

Navrhujeme doplniť § 104b o odstavec 4) so znením : Ustanovenia §61 ods. 
5,6,7,8 nadobúdajú platnosť až po prehodnotení chránených území. 

Zdôvodnenie: Prednostné uplatňovanie ujmy za obmedzenie bežného obhospodarovania bude spoľahlivý ukazovateľ finančných možností štátu, ktoré je možné použiť na ochranu prírody. 

Pripomienka k dokumentu Doložka vplyvov 
V súlade s čl. 16 Legislatívnych pravidiel vlády SR v dôvodovej správe návrhu novely 
vykvantifikovať dopad novely na rozpočet verejnej správy-uviesť a zdôvodniť 
predpokladané finančné dôsledky na rozpočet verejnej správy. 

Ing. Jaroslav Šulek 
Predseda Slovenskej lesníckej komory 

Zásadná pripomienka k bodu 7.: 

Návrh riešenia: do § 4 navrhujeme vložiť novelizačný bod (6) ktorý znie: 
§ 4 ods. (6) 
Činnosti ku ktorým sa vyjadril orgán ochrany prírody podľa § 9 zákona, prípadne v územiach európskej sústavy chránených území podľa § 28 ods. 4, sa nepovažujú za činnosti ktoré vedú k ohrozeniu existencie druhov rastlín a živočíchov, alebo k ich degenerácii, k narušeniu rozmnožovacích schopností, alebo k zániku ich populácie, 

Zdôvodnenie: Znenie neodstraňuje hlavný nedostatok § 4 a to je, že nestanovuje žiadne kritériá, parametre, kedy, za akých okolností (po naplnení ktorých skutkov) sa môžu určiť obmedzujúce podmienky a kedy činnosť zakázať. Preto navrhujeme do znenia doplniť ods. 6), ktorý by aspoň čiastočne stransparentnil a zobjektivizoval postup ochrany prírody. 

Zásadná pripomienka k bodu 11.: 
§ 6 
Žiadame navrhnuté ustanovenia vypustiť. 
Žiadame v § 6 ods. 2 v platnom znení zákona za slová „alebo biotopu národného významu“ doplniť text slovami „v rámci biogeografického regiónu v rámci Slovenskej republiky“. 

Zdôvodnenie : SR je zodpovedná za stav biotopu na celom území a biotop sa hodnotí ako jeden celok, nehodnotia sa jeho lokálne časti samostatne. 

Zásadné pripomienky k bodu 13.: 
§ 7a a 7b 

Žiadame doplniť text bodu 5 § 7a) 

Návrh znenia: za navrhovaný text doplniť „ a to na náklady pôvodcu ich šírenia“. 

Zdôvodnenie: Požadované činnosti (vo verejnom záujme) sú finančne mimoriadne náročné. Ak užívateľ pozemkov nezapríčinil stav ohrozenia pôvodného druhového zloženia je táto povinnosť nad rámec Ústavy SR. 

Žiadame upraviť (vypustiť) text bodu 3,5 § 7b) 

V ods. (3) žiadame vypustiť text ...“na vlastné náklady“.. a doplniť ..“a to na náklady pôvodcu ich šírenia“. 

Zdôvodnenie: Požadované činnosti (vo verejnom záujme) sú finančne mimoriadne náročné. Ak užívateľ pozemkov nezapríčinil stav ohrozenia pôvodného druhového zloženia je táto povinnosť nad rámec Ústavy SR. 
Štát sa nemôže zbaviť zodpovednosti za stav biodiverzity tým že ju prenesie na plecia užívateľov pozemkov, navyše keď na takúto činnosť nemajú predpoklady ani vytvorené podmienky. 

Žiadame vypustiť bod (5) 

Zdôvodnenie: Ak užívateľ nie je pôvodcom šírenia, tj, nenesie zodpovednosť za vznik a šírenie inváznych rastlín je táto požiadavka nad ráme Ústavy SR. 

Zásadné pripomienky k bodu 39.: 

V § 40 odsek 2 žiadame z návrhu vypustiť text : „len ak neexistuje iná alternatíva“ 

Zdôvodnenie:. V novele navrhovaná formulácia „ len ak neexistuje iná alternatíva“ je nadbytočná, úplne postačuje splnenie podmienok pre výnimku. 

Zásadné pripomienky k bodu 50.: 

V § 50 sa za odsek 6 vkladajú nové odseky 7 a 8, ktoré znejú: 

„(7) Chránené územia so štvrtým stupňom ochrany (§ 15) a piatym stupňom ochrany (§ 16) na pozemkoch v neštátnom vlastníctve sa môžu vyhlásiť len so súhlasom vlastníka pozemku; to neplatí pri vyhlasovaní chránených území patriacich do európskej sústavy chránených území. 

Žiadame zmeniť vložený text nasledovne: 
..“Všetky navrhované chránené územia môže vyhlásiť orgán štátnej správy za chránené územia, len so súhlasom vlastníka, resp. obhospodarovateľa pozemku. 
Zdôvodnenie: Návrh je v rozpore s Uznesením vlády 471 

Zásadné pripomienky k bodu 62.: 
§ 58a,odst. 2 v druhej vete za text „ňou poverených zamestnancov“ doplniť text : „vlastník, obhospodarovateľ“ 

Zdôvodnenie: 
Správca, vlastník, obhospodarovateľ zodpovedá a rozhoduje za vlastné obhospodarované územie, a preto má nárok na to, aby zabezpečil sprievodcovskú činnosť a získal prostriedky na starostlivosť o chránené územie. 

Zásadné pripomienky k bodu 63.: 
V § 61 ods. 3 písm. b) žiadame doplniť text: ...“ a nevyhnutné sprístupňovanie porastov.“ 

Zdôvodnenie: Sprístupňovanie porastov je nevyhnutným predpokladom vykonávania starostlivosti o porasty a s ním súvisí. 

Zásadné pripomienky k bodu 86.: 
§ 71 

Žiadame ponechať pôvodné znenie zákona) 
Zdôvodnenie: Súčasné kompetencie považujeme za dostačujúce. 

Zásadná pripomienka k § 103 ods. 7 
Žiadame z § 103 ods. 7 vypustiť slová..“ s tretím, štvrtým“.. a slová ...“ ako aj územia s prvým alebo druhým stupňom ochrany, ak nejde o zastavané plochy a nádvoria, záhrady a vinice.“ 
Zdôvodnenie: Navrhované činnosti ku ktorým sa podľa § 9 vyjadruje orgán ochrany prírody majú poväčšine vysoko odborný špecifický charakter. Vzhľadom na to že orgány ochrany prírody prirodzene nedisponujú odborníkmi zo všetkých posudzovaných oblastí nemôžu sa plnohodnotne odborne vyjadriť k posudzovanej problematike a tak nastávajú prípady, kedy škody z neumožnenia vykonania činnosti sú vyššie ako škody, ktoré by prípadne navrhovaná činnosť mohla spôsobiť. 

Zásadná pripomienka k bodu 117.: 
V § 104b ods.1) navrhujeme nové znenie : Konania o vyhlásení, zmene a zrušení ochrany osobitne chránených častí prírody a krajiny, ktoré boli začaté a právoplatne neukončené do 31. decembra 2013 sa dokončia podľa tohto zákona. 

Do novelizovaného znenia § 104b ods. 3) žiadame doplniť na záver text: ...“tieto územia budú v termíne do 5 rokov od nadobudnutia účinnosti tejto novely prehodnotené s cieľom vybudovania vyváženej a ekonomicky únosnej siete chránených území“. 

Zdôvodnenie: Požiadavka na prehodnotenie chránenej sústavy figuruje v koncepcii ochrany prírody (2006), vo všetkých programových vyhláseniach vlád i v záveroch konferencie Aktuálne otázky ochrany prírody a starostlivosti o les pri rozvoji vidieka konanej vo Zvolene 7.9.2012. 

Navrhujeme doplniť § 104b o odstavec 4) so znením : Ustanovenia §61 ods. 
5,6,7,8 nadobúdajú platnosť až po prehodnotení chránených území. 

Zdôvodnenie: Prednostné uplatňovanie ujmy za obmedzenie bežného obhospodarovania bude spoľahlivý ukazovateľ finančných možností štátu, ktoré je možné použiť na ochranu prírody. 

Pripomienka k dokumentu Doložka vplyvov 
V súlade s čl. 16 Legislatívnych pravidiel vlády SR v dôvodovej správe návrhu novely 
vykvantifikovať dopad novely na rozpočet verejnej správy-uviesť a zdôvodniť 
predpokladané finančné dôsledky na rozpočet verejnej správy. 

Ing. Jaroslav Šulek 
Predseda Slovenskej lesníckej komory 

 	Z 	ČA 	k bodu 7 k § 4 ods. 6, k bodu 11 § 6, k bodu 39 § 40 ods. 2, k bodu 63 § 61 ods 3, bodu 86 § 71, § 103 ods. 7, k bodu 117 § 104b ods. 1 - Rozpor odstránený na rozporovom konaní ustúpením od pripomienky alebo novou úpravou. 
k bodu 13 § 7a 7b - úprava do dohode s Ministerstvom pôdohospodárstva a rozvoja vidieka SR. 
k bodu 50 § 50 ods. 6 až 8 - nová úprava § 50 podľa pripomienok viacerých subjektov. 
k bodu 62 § 58 a ods. 2 - vypustenie novelizačného bodu 62. 
K doložke vplyvov - pripomienka akceptovaná. 

 	
VLM SR š.p. 	K čl. I. bodu 1. 
Z novo navrhovaného znenia §1 ods. 1 navrhujeme vypustiť text „ a na poskytovanie ekosystémových služieb“ 

Odôvodnenie: 
Návrh novely zákona neobsahuje definíciu pojmu „poskytovanie ekosystémových služieb“. Bez definície tohto pojmu a špecifikácie, čo sa rozumie pod ekosystémovými službami, môže byť zákon aj zneužívaný, nakoľko §1 ods. 1 zákona upravuje samotný predmet zákona a cez definíciu a vyjadrenie predmetu zákona sa následne vykladajú aj ostatné ustanovenia zákona. Zákon, ako hovorí aj toto samotné ustanovenie, upravuje práva a povinnosti právnických osôb a fyzických osôb pri ochrane prírody a krajiny s cieľom, okrem iného, ako sa navrhuje utvárať aj podmienky na poskytovanie ekosystémových služieb. Ich definíciu považujeme za potrebnú. 
 	Z 	N 	pridaná definícia ekosystémových služieb 	
VLM SR š.p. 	K čl. I. bodu 4. 
V § 2 ods. 2 sa za písmeno q) vkladá nové písmeno r), ktoré znie: 
„r) invázny druh nepôvodný druh, ktorého introdukcia alebo samovoľné šírenie ohrozuje biologickú rozmanitosť,“. 
Navrhujeme doplniť do definície tohto pojmu na konci text „a ktorý je uvedený v zozname ustanovenom ministerstvom. 

Odôvodnenie: 
Nakoľko zákon vo vzťahu k inváznym druhom zavádza povinnosti pre fyzické a právnické osoby (povinnosť odstraňovať ich), je potrebné z pohľadu vykonateľnosti zákona presne zadefinovať tento pojem tak, aby povinnosť odstraňovať invázne druhy neplatila aj pre akékoľvek nepôvodné druhy. Inak môžu pri realizácii zákona vznikať problémy. 
 	O 	N 	Upravené v § 7a ods. 1 ako výnimka zo súhlasu pre druhy ustanovené všeobecne záväzným právnym predpisom a druhy drevín podľa osobitného predpisu18a) uvedených v schválenom programe starostlivosti o lesy.  	
VLM SR š.p. 	K čl. I. bodu 5.  
V § 2 ods. 2 písmeno s) odporúčame upraviť znenie nasledovne: 
„s) biotop prírodné suchozemské alebo vodné územie rozlíšené geografickými, abiotickými a biotickými charakteristikami, tvoriace miesto prirodzeného výskytu určitého druhu rastliny alebo živočícha.“. 

Odôvodnenie: 
Návrh novely zákona neobsahuje definíciu pojmu „poloprírodné územie“, čo umožňuje za biotop považovať každé územie. Hoci je podľa predkladateľa definícia pojmu biotop prevzatá z právne záväzných aktov Európskej únie máme za to, že je potrebné z hľadiska vykonateľnosti zákona zahrnúť do pojmov zákona aj tento pojem a definovať čo sa rozumie pod „poloprírodným územím“. 
 	O 	N 	navrhovaná definícia je v súlade s definíciou v čl. 1 písm. b) smernice Rady 92/43/EHS v platnom znení 	
VLM SR š.p. 	K čl. I. bodu 8.  
V novonavrhovanom §4 odsek (6) žiadame za slovom „funkčnosť“ doplniť vetu: „Orgán ochrany prírody je na požiadanie povinný poskytnúť mapu migračných trás vybraných populácií druhov živočíchov.“ 
Novonavrhovaný odsek (7) navrhujeme vypustiť, nakoľko ho považujeme za retroaktívny. 

Odôvodnenie: 
Bolo by potrebné vyšpecifikovať druhy živočíchov, pre ktoré majú byť budované biokoridory, pretože je nereálne pri budovaní líniových stavieb zachovať všetky migračné trasy všetkých druhov živočíchov. Je nevyhnutné, aby mal budovateľ líniovej stavby alebo vodnej stavby informácie o migračných trasách ešte pred vypracovaním projektovej dokumentácie. Dodatočné zastavovanie realizácie líniových stavieb orgánmi ochrany prírody (výstavba rýchlostných komunikácií) má výrazne negatívny dopad na verejný záujem – na budovanie chýbajúcej alebo nedostatočnej infraštruktúry a teda na samotný hospodársky rozvoj krajiny, štátny rozpočet, ako aj na čerpanie prostriedkov z eurofondov. 

 	O 	N 	rozsah zmien úpravy § 4 ods. 6 a 7 je v rozsahu dohody s Ministerstvom dopravy, výstavby a regionálneho rozvoja SR po rozporových konaniach 	
VLM SR š.p. 	K čl. I. bodu 11.  
Novonavrhovaný odsek (7) z § 6 odporúčame vypustiť. 

Odôvodnenie: 
Vykonanie primeraných opatrení v inom vhodnom biotope podľa projektu vypracovaného orgánom ochrany prírody bližšie nešpecifikuje, že by sa malo jednať o biotop rovnakej „hodnoty“, a teda vykonanie opatrení v inom biotope môže byť neadekvátne hodnote poškodeného alebo zničeného biotopu. Biotopy musia byť porovnateľné. Porovnateľnosť sa posudzuje najmä podľa druhu a veľkosti biotopu a hodnoty biotopu. 
 	O 	A 	 	
VLM SR š.p. 	K čl. I. bodu 13. 
V novonavrhnutom § 7a žiadame vypustiť odsek (5) a v novonavrhnutom §7b žiadame vypustiť odseky (3) a (5). 

Odôvodnenie: 
V prípade, že nie je dokázané, že je vlastník (správca, nájomca) pozemku, užívateľ poľovného revíru, užívateľ rybárskeho revíru alebo osoba vykonávajúca chov rýb pôvodcom šírenia inváznych alebo nepôvodných druhov rastlín alebo živočíchov, nie je možné požadovať od vlastníka (správcu, nájomcu) realizovať opatrenia na zabraňovanie šírenia a odstraňovanie nepôvodných inváznych druhov rastlín a živočíchov z území a pozemkov, ktoré obhospodaruje, najmä ak nie je ich pôvodcom, a teda nezodpovedá za ich rozširovanie a za podmienok a spôsobom, ktoré určí orgán ochrany prírody, pretože bude nevyhnutné vynakladať značné finančné prostriedky na odstránenie stavu, ktorý vlastník, správca alebo nájomca pozemkov nespôsobili. Takéto ustanovenia považujeme za v rozpore s Ústavou SR, nakoľko vo verejnom záujme ochrany prírody, má vlastník (správca, nájomca) pozemkov zabezpečovať opatrenia na ochranu verejného záujmu (ochrana prírody je verejným záujmom) a dokonca na vlastné náklady. Základným ústavným princípom je, že ak zákon niekomu ukladá plnenie povinností vo verejnom záujme, je povinný štát subjektu, ktorému takéto povinnosti ukladá, nahradiť náklady s tým spojené. 

Prípadne navrhujeme do textu týchto ustanovaní doplniť slová: „a to na náklady pôvodcu ich šírenia, ak je známy, inak za náhradu zo strany štátu. 

Taktiež je potrebné poukázať na to, že navrhovaná úprava je nejasná. Ak k určitým pozemkom budú vlastník pozemku a jeho nájomca rozdielne osoby, kto by v takomto prípade mal zákonom stanovené povinnosti plniť? Napríklad vlastníkmi poľnohospodárskej pôdy sú fyzické osoby, ktoré však svoje pozemky dali do nájmu poľnohospodárskym družstvám a podobne. 
 	Z 	N 	Ministerstvo zotrváva na úprave týkajúcej sa regulácie rozširovania nepôvodných druhov a odstraňovania inváznych druhov rastlín a živočíchov. Po rozporových konaniach boli vykonané určité úpravy zohľadňujúce pripomienky najmä Ministerstva pôdohospodárstva a rozvoja vidieka SR. 	
VLM SR š.p. 	K čl. I. bodu 14.  
Navrhujeme novonavrhovaný § 9 ods. 1 písm. k) vypustiť. 

Odôvodnenie: 
Takto upravené znenie sa môže dotýkať aj prípadov, kedy nie je potrebná ingerencia orgánov ochrany prírody a krajiny a ich záujmov (napríklad v intraviláne pri stavbe rodinných domov a podobne je nutné často meniť druh pozemku a pod.). 
 	Z 	N 	Vysvetlené na rozporovom konaní. 	
VLM SR š.p. 	K čl. I. bodu 15.  
Navrhujeme vypustiť novonavrhované znenie § 9 ods. 1 písm. s). 

Odôvodnenie: 
Uvedená úprava predstavuje duplicitu a vyňatia sa realizujú vždy v súvislosti s nejakými inými činnosťami, ku ktorým sa orgán ochrany prírody vyjadruje cez ostatné ustanovenia § 9 zákona. 
 	O 	N 	vysvetlené na rozporovom konaní 	
VLM SR š.p. 	K ustanoveniu § 9 zákona  
V ustanovení § 9 teraz platného zákona žiadame legislatívne upraviť a doplniť nové odseky (4) a (5) nasledovného znenia: 

(4) „Vyjadrenie orgánu ochrany prírody nesmie ohroziť trvalo udržateľné hospodárenie v lesoch, zachovanie, zveľaďovanie a ochranu lesov ako zložky životného prostredia a prírodného bohatstva krajiny na plnenie ich nenahraditeľných funkcií, zabezpečovaných prostredníctvom programu starostlivosti o lesy.“ 

Pod čiaru vsunúť odvolávky na § 1 ods. 2 a § 40 ods. 1 zákona č. 326/2005 Z.z. o lesoch v znení neskorších predpisov. 

(5) „Ak orgán ochrany prírody vo vyjadrení navrhuje zmenu programu starostlivosti o les v časti plán hospodárskych opatrení (tu dať odvolávku pod čiaru na §40 ods.2 c) zákona č. 326/2005 Z.z. o lesoch), je povinný vyžiadať si odborné stanovisko orgánu štátnej odbornej kontroly ochrany lesa (tu dať odvolávku pod čiaru na § 29 z. 326/2005 Z. z. o lesoch) k dopadu takto navrhovanej zmeny na zdravotný stav a ekologickú stabilitu lesov. Ak zo stanoviska vyplynie riziko rozšírenia biotických škodlivých činiteľov a ohrozenia ekologickej stability lesov pri uplatnení navrhovanej zmeny programu starostlivosti o lesy orgánom ochrany prírody, zmena programu starostlivosti o lesy môže byť vykonaná len za predpokladu, že obhospodarovateľom lesa vykonávané preventívne opatrenia (§28 ods. 1 písm. b) z. 326/2005 Z. z.), ktoré finančne uhradí organizácia ochrany prírody a krajiny. Náklady na vypracovanie odborného stanoviska hradí žiadateľ o vyjadrenie.“ 

Odôvodnenie: 
Orgány ochrany prírody, v súčasnosti nenesú priamu zodpovednosť za následky svojich chybných vyjadrení a rozhodnutí, ktoré už ohrozili trvalo udržateľné hospodárenie v časti lesov a plnenie funkcií lesov ako zložky životného prostredia. Apriórne, jednostranné, tendenčné vyjadrenia orgánov ochrany prírody bez objektívneho posúdenia záverov vyjadrenia na dopad na trvalo udržateľné obhospodarovanie lesov priamo podporujú ich deštrukciu. Obhospodarovateľ lesa je obmedzovaný dlhým časovým obdobím, za ktoré je vyjadrenie orgánu ochrany prírody vydané, pričom táto časová nečinnosť podporuje aktivitu škodlivých činiteľov v lese a vznik ďalších škôd v lesných porastoch. Obhospodarovatelia lesov zabezpečujú trvalo udržateľné hospodárenie v lesoch prostredníctvom programu starostlivosti o les a taktiež cez slovenský systém certifikácie lesov SFCS ako súčasť certifikačného systému PEFC. PEFC nie len že podporuje trvalo udržateľné obhospodarovanie lesov, ale taktiež predstavuje garanciu pôvodu drevnej suroviny a nedrevných produktov lesa, teda to, že tieto suroviny resp. produkty sú produkované za dodržiavania najvyšších ekologických, sociálnych a etických štandardov. 

Obhospodarovateľom lesa vykonávané takéto preventívne opatrenia na zabránenie nadmerného rozšírenia biotických škodlivých činiteľov, zabezpečenie stability a odolnosti lesných porastov, ktoré sú vyvolané a spojené so zmenou programu starostlivosti o les, navrhnutou orgánom ochrany prírody, predstavujú pre obhospodarovateľa lesa zvýšené náklady, ktoré nemusí vynaložiť pri bežnom trvale udržateľnom hospodárení v lese. Potreba takýchto preventívnych opatrení je vyvolaná v záujme orgánu ochrany prírody a ich výkon znamená pre obhospodarovateľa lesa zvýšené finančné náklady, navyše pri obmedzení alebo úplnom vylúčení trvalo udržateľného hospodárenia v lese, teda pri obmedzení alebo vylúčení zdrojov s negatívnym dopadom na hospodárenie. 
 	Z 	N 	Rozpor odstránený na rozporovom konaní.  	
VLM SR š.p. 	K ustanoveniu § 29  
V ustanovení § 29 zákona navrhujeme doplniť nové písmeno g) nasledovného znenia: 

„g) sa činnosť vykonáva v súvislosti so zabezpečením úloh obrany a bezpečnosti štátu “. 

Pod čiaru dať odkaz na zákon č. 281/1997 Z.z. o vojenských obvodoch v znení neskorších predpisov a zákon č. 319/2002 Z.z. o obrane SR v znení zmien. 

Odôvodnenie: 

Zabezpečenie úloh obrany a bezpečnosti štátu je vykonávané jednak na území vojenských obvodov (zákon o vojenských obvodoch č. 281/1997 Z.z. v znení neskorších zmien) a taktiež na územiach, ktoré sú potrebné na zabezpečenie úloh obrany štátu mimo vojenských obvodov (zákon o obrane SR č. 39/2002 Z.z. v znení zmien). Podľa § 2 zákona č. 281/1997 Z.z. v znení zmien, vojenský obvod je územný celok a správny celok slúžiaci na zabezpečenie úloh obrany a bezpečnosti štátu. Podľa § 26, ods.3 zákona č. 319/2002 Z.z., tvoria pozemky v správe právnických osôb, ktoré sú v zakladateľskej pôsobnosti ministerstvo obrany a ich rozvoj, ochrana a obnova sa neuhrádzajú zo štátneho rozpočtu, obrannú infraštruktúru, ktorá je podporou obrany štátu. Na obidvoch druhoch pozemkov, teda celých území, je zákonmi stanovený a zdôraznený dôležitý celospoločenský záujem ich prioritného využitia pre činnosť ozbrojených síl SR. Na týchto územiach, pokiaľ nemá byť obmedzená a narušená činnosť ozbrojených síl SR, taktiež chod aktivít ozbrojených síl SR, pre ktoré sú územia určené, je nevyhnutne a jednoznačne vopred explicitne horeuvedenými zákonmi stanovené, že zákazy činností v územiach s druhým až piatym stupňom ochrany a chránených vtáčích územiach neplatia, ak sa činnosť vykonáva v súvislosti so zabezpečím úloh obrany a bezpečnosti štátu. Činnosti konanej v súvislosti so zabezpečením úloh obrany a na týchto územiach, nemôže byť nadradený zákaz činností v zákone o ochrane prírody a krajiny. Územia sú prioritne určené pre celospoločenský záujem obrany a bezpečnosti štátu. 
 	Z 	N 	pripomienka je nad rámec novely zákona  	
VLM SR š.p. 	K čl. I. bodu č. 37 
V novonavrhovanom § 35 ods. 6 navrhujeme poslednú vetu preformulovať nasledovne: 

„Ak je nálezom poľovná zver alebo dôjde k zraneniu alebo usmrteniu poľovnej zvery, je ten, kto takúto zver našiel, zranil alebo usmrtil, povinný to bezodkladne oznámiť užívateľovi poľovného revíru, ktorý určí ďalšie nakladanie s ním. 

Odôvodnenie: 
Nakladanie s uhynutou alebo poranenou poľovnou zverou nepatrí do kompetencie orgánu ochrany prírody. Maximálne môže užívateľ poľovného revíru následne oznámiť túto skutočnosť orgánu ochrany prírody. 
 	Z 	ČA 	Preformulované nasledovne "Ak je nálezom chránený živočích, ktorý je poľovnou zverou, oznámi nález užívateľovi poľovného revíru".  	
VLM SR š.p. 	K čl. I. bodu 43  
V ustanovení § 47 ods. 4 písm. e) navrhujeme vypustiť text: ....“ a ak výrub vykonáva alebo obstaráva organizácia ochrany prírody.“ 

Odôvodnenie: 
Ak je výrub preukázateľne nevyhnutný na zabezpečenie starostlivosti o osobitne chránenú časť prírody a krajiny, neexistuje žiadny dôvod pre to, aby takýto výrub mohla urobiť alebo obstarať len organizácia ochrany prírody. Neodôvodnene sa tu zvýhodňuje ŠOP SR na úkor samotných užívateľov, správcov a vlastníkov pozemkov. 
 	Z 	A 	slová "vykonáva a obstaráva" boli nahradené slovom "zabezpečí" a bude sa vyžadovať dohoda s vlastníkom pozemku, na ktorom sa drevina nachádza  	
VLM SR š.p. 	K čl. I. bodu č. 47  
V novonavrhovanom §50 ods. 1 po prvej vete vložiť druhú vetu s nasledovným textom: “ Navrhovateľ musí k návrhu na vyhlásenie ochrany osobitne chránenej časti prírody a krajiny priložiť súhlas vlastníka, správcu a nájomcu pozemku, s jeho vyjadrením “ . 

Odôvodnenie: 
Vlastník, správca a nájomca pozemku musí vopred poznať aký rozsah obmedzení vo výkone jeho vlastníckych alebo užívacích práv k pozemku, ktorý bude dotknutý vyhlásenou ochranou, bude v záujme ochrany prírody uplatňovaný a navrhovaný a kvalitatívny druh týchto obmedzení. Musí mať totižto možnosť závažne pripomienkovať a trvať na rešpektovaní svojich zákonných požiadaviek, v návrhu na vyhlásenie ochrany osobitne chránenej časti prírody a krajiny, ktorú predkladá navrhovateľ. Navrhovateľ nemôže iba subjektívne a jednostranne, bez súhlasu vlastníka, správcu a nájomcu pozemku, predkladať svoje vízie v ochrane prírody a krajiny orgánu ochrany prírody príslušnému na oznámenie zámeru bez toho, aby dopredu poznal, ako vyhlásenie ochrany osobitne chránenej časti prírody zasiahne a obmedzí Ústavou garantované práva vlastníkov a zasiahne do znemožnenia plnenia si povinností správcov a užívateľov pozemkov (napríklad lesných), ktoré sú mu ukladané iným zákonom. 
 	Z 	N 	Vlastník sa vyjadruje k návrhu až v štádiu zámeru. Účelom posúdenia podľa § 50 ods. 1 je odborné posúdenie, t.j. posúdenie opdstatnenosti návrhu z hľadiska ekoligických sociálnych a ekonomických vplyvov (v tomto smere bol odsek 1 spresnený).  	
VLM SR š.p. 	K čl. I. bodu č. 58 
V § 56 ods. 2 žiadame za slovom „Prieskum“ vypustiť slovo alebo a nahradiť ho čiarkou ďalej pokračovať slovom výskum, a za slovo výskum vložiť slová „alebo činnosti súvisiace s prieskumom alebo výskumom (podľa osobitného predpisu 86), ďalej pokračovať vo vete. 

Odôvodnenie: 
Pojem výskum a prieskum, je často nahrádzaný inými pojmami ako monitoring stavu a zmien, zisťovanie stavu, a pod., ktoré sú neskôr v konaniach orgánmi ochrany prírody a krajiny ako aj rôznymi združeniami vykladané ako činnosti, ktorých výkon nie je definovaný ani regulovaný zákonom o ochrane prírody a krajiny a je teda možné ich vykonávať bez obmedzení. 
 	Z 	N 	Rozpor odstránený na rozporovom konaní.  	
VLM SR š.p. 	K čl. I. bodu č. 62 
V novonavrhovanom ustanovení § 58a je potrebné zohľadniť osobitnú úpravu ustanovenú v zákone č. 281/1997 o vojenských obvodoch v znení neskorších predpisov, najmä v § 9a až § 9c. 	O 	N 	novelizačný bod 62 sa vypúšťa 	
VLM SR š.p. 	K čl. I. bodu č. 63  
V § 61 ods. 2 písm. a) žiadame doplniť na konci slová: ...“s výnimkou finančného príspevku vo výške kompenzácie zvýšených nákladov vyplývajúcich z požiadaviek ochrany prírody na zabezpečenie osobitného manažmentu nad rámec bežného obhospodarovania, na ktoré má správca pozemku nárok.“ 

Odôvodnenie: 
V danom prípade by nešlo o náhradu za obmedzenie bežného obhospodarovania, ktorej dôsledkom v konečnom dôsledku bude zníženie hospodárskych príjmov štátu, nakoľko správcami pozemkov vo vlastníctve štátu sú štátne podniky, ale išlo by aspoň o kompenzáciu oprávnene a preukázateľne vynaložených zvýšených nákladov správcov pozemkov vo vlastníctve štátu, spojených so zabezpečením zvýšenej ochrany prírody. Aby správca majetku štátu mohol zabezpečiť ochranárske opatrenia nad rámec bežného manažmentu, musí ich vykonávať na úkor iných činností bežného obhospodarovania lesa, čo v konečnom dôsledku neprispeje ekologickej stabilite lesov. 
 	Z 	N 	Rozpor odstránený na rozporovom konaní.  	
VLM SR š.p. 	K čl. I. bodu č. 63  
V § 61 ods. 3 písmeno b) navrhujeme doplniť text nasledovne : za slovami ... „vykonávanie opatrení na“ ... vložiť slová “ predchádzanie a “ a ďalej pokračovať pôvodným textom “odstraňovanie následkov škôd v lesoch spôsobených škodlivými činiteľmi ,93) 

Odôvodnenie: 
Bežným obhospodarovaním lesných pozemkov, pri ich ochrane pred biotickými a abiotickými škodlivými činiteľmi, nemôže byť v zákone ustanovené vykonávanie opatrení len na odstraňovanie následkov škôd v lesoch. Tým vzniká ochrana škodlivých činiteľov a ich podpora pre deštrukcii lesov. Zaradiť do bežného obhospodarovania lesov len výlučne nápravné opatrenia na odstraňovanie následkov škôd v lesoch spôsobených škodlivými činiteľmi, je zúžením rozsahu bežného obhospodarovania lesov. Tým je určená pre všetky škodlivé činitele zo zákona absolútna a úplná tolerancia k ich výskytu a rozšíreniu. Teda aj k vzniku škôd v lesoch ich pôsobením. Toto nepostačuje a potrebné je pristúpiť k systémovým opatreniam pri znížení škôd škodlivými činiteľmi v lesoch. Ako prvým opatrením pri obmedzení škôd škodlivými činiteľmi v lesoch , je činnosť a výkony konané pri obhospodarovaní lesov vo forme obranných opatrení , teda predchádzanie vzniku škôd. Škody , vzniknuté v lesoch pôsobením škodlivých činiteľov nestačí iba pasívne evidovať a následne ich účinky odstraňovať, ale rovnako je potrebné a nevyhnutné týmto škodám aj aktívne predchádzať. Činnosti v obhospodarovaní lesov, vykonávanie opatrení, spojených s aktívnym predchádzaním vzniku škôd spôsobených škodlivými činiteľmi v lesoch, je rovnocenným bežným obhospodarovaním lesných pozemkov. 
 	Z 	N 	nová formulácia bežného obhosporadovania, pokiaľ ide o hospodárenie v lesoch (§ 61 ods. 2 písm. b) ) - po dohode s Ministerstvom pôdohospodárstva a rozvoja vidieka SR 	
VLM SR š.p. 	K čl. I. bodu č. 63  
§ 61 ods. 4 je nutné preformuovať. 

Odôvodnenie: 
V § 61 ods. 4 je zadefinované, že obmedzením bežného obhospodarovania je už akákoľvek zmena spôsobu využitia pozemku. Celá definícia je zmätočná, nejasná a v praxi takmer nevyložiteľná pri jej praktickej aplikácii. To v sebe ukrýva možnosť už čokoľvek považovať za obmedzenie bežného obhospodarovania, na čo je naviazaný následne nárok „neštátnych“ subjektov na náhradu. Predkladatelia novely zákona majú snahu na jednej strane absolútne vyradiť štátne organizácie (správcov pozemkov štátu) z nároku na akékoľvek finančné kompenzácie z titulu zvýšenej ochrany prírody a na strane druhej zákon pripúšťa absolútnu benevolenciu pri uplatňovaní náhrad zo strany „neštátnych“ subjektov. 

Uvedená definícia je absolútne nezrozumiteľná a pri výkone zákona, kedy bude potrebné posúdiť z pohľadu vyplatenia náhrady, či ide o obmedzenie bežného obhospodarovania je takmer nevyložiteľná. To skrýva v sebe množstvo problémov s posúdením nároku náhrady za obmedzenie bežného obhospodarovania.  	Z 	A 	 	
VLM SR š.p. 	K čl. I. bodu č. 63  
V § 61 odsek 5 žiadame vypustiť. 

Odôvodnenie: 
Predkladaná právna úprava je nedokonale navrhnutým systémom právnych krokov, ktoré by smerovali k tomu, že o pozemky vo vlastníctve štátu, ktoré sú hospodársky využívané správcami týchto pozemkov, by cestou zámeny týchto pozemkov štát prišiel, a to len z dôvodu, aby sa docielil efekt, že v chránenom území, ktoré nemusí mať a ani vo väčšine prípadov nebude mať žiadny hospodársky prínos pre štát, budú pozemky vo vlastníctve štátu. Naviac sa tu otvára cesta pre špekulatívne zámeny pod zámienkou ochrany prírody. Absolútne nemožno súhlasiť s tvrdením predkladateľov novely zákona, uvedeným v dôvodovej správe, že zámena pozemkov je ekonomicky najvýhodnejším inštitútom ako odstrániť obmedzenia súkromného vlastníka a preniesť ich na štát. Uvedené konštatovanie nemá podklad v žiadnej ekonomickej analýze dopadov takéhoto kroku na štát a sme presvedčení, že budú mať negatívny ekonomický dopad pre štát, nakoľko štát stratí ekonomicky výhodné, úrodné, prinášajúce hospodársky efekt aj cez ťažbu dreva, pozemky a získa pozemky v chránených územiach prevažne neúrodné a s obmedzeniami ťažby. 

K samotnému právnemu mechanizmu zámeny pozemkov a k právnej nedokonalosti tejto navrhovanej úpravy uvádzame: 

Predkladatelia zákona vychádzajú z princípu, že zámena pozemkov má prednosť pred poskytnutím finančnej náhrady ( navrhovaný § 61 ods. 5). Celé ustanovenie je postavené tak, že to bude vlastne výsostne na vôli súkromného vlastníka. Ak ten prejaví vôľu o zámenu, štát musí pristúpiť k zámene. Slovíčko v návrhu novely, že „ak je zámena možná“ vyznieva neseriózne, nakoľko zámena bude prakticky vždy možná. Naviac navrhované znenie ustanovenia § 61 ods. 5 je aj retroaktívne, nakoľko dáva možnosť súkromným vlastníkom pozemkov v už existujúcich chránených územiach, ktoré už boli vyhlásené, uplatniť si takúto zámenu. 
 	Z 	A 	nová úprava - § 61a 	
VLM SR š.p. 	K čl. I. bodu č. 63 
V § 61 odsek 6 žiadame vypustiť. 

Odôvodnenie: 
Nie sú jasne vymedzené kompetencie pri prípadnej zámene pozemkov, teda kto bude konať v mene štátu. Osobitné zákony jasne ustanovujú, kto je v tom ktorom prípade správcom majetku štátu – napríklad pri vojenských lesoch sú to napríklad Vojenské lesy a majetky SR, štátny podnik. Čo znamená zákonná formulácia .....“ak štát v zastúpení príslušným orgánom ochrany prírody cez správcu poľnohospodárskych pozemkov alebo lesných pozemkov vo vlastníctve štátu preukáže...“?? Kto teda bude v tomto prípade zastupovať štát? Orgán ochrany prírody? Je to zásahom do zákonných kompetencií správcov majetku štátu. 
 	Z 	A 	nová úprava § 61a ods. 1  	
VLM SR š.p. 	K čl. I. bodu č. 63  
V § 61 odseky 7 a 8 žiadame vypustiť. 

Odôvodnenie: 
Ide o právne zmätočné ustanovenie. Čo je to za právny inštitút – prijatie dohody o zámene medzi štátom, zastúpeným orgánom ochrany prírody a vlastníkom pozemku? Prijatie dohody je v právnom slova zmysle uzavretie zmluvy. To ale asi predkladateľ zákona nemá na mysli, keď ďalej ustanovuje, že „po prijatí takejto dohody do jedného roka správca poľnohospodárskych alebo lesných pozemkov vo vlastníctve štátu je povinný uzavrieť s vlastníkom pozemku zámennú zmluvu.“ Opäť pri prijímaní akejsi dohody má štát zastupovať orgán ochrany prírody a pri uzatváraní samotnej zámennej zmluvy má štát zastupovať správca toho majetku štátu, ktorý sa bude zamieňať. Takáto právna úprava je zmätočná a len predpokladá spory. 

Naviac ustanovenie § 61 ods. 7 považujeme za protiústavné, nakoľko aj štát ako samostatný subjekt právnych vzťahov, má zmluvnú voľnosť, ktorá je týmto ustanovením absolútne obmedzená, keďže norma verejného práva mu prikazuje vstupovať do súkromnoprávnych zmluvných vzťahov. 
 	Z 	A 	Nová úprava - § 61b 	
VLM SR š.p. 	K čl. I. bodu č. 63  
V § 61 ods. 9 písm. a) žiadame legislatívne a právne zjednotiť terminológiu zákona. 

Odôvodnenie: 
Pri kúpe pozemku hovoríme raz o jednorazovej finančnej náhrade za obmedzenie bežného obhospodarovania (§ 61ods. 9 písm. a) ) a inokedy zas o cene podľa osobitného predpisu (§61c ods. 2). Aby nevznikali pochybnosti, či sa náhodou nejedná o dva samostatné nároky. 
 	Z 	A 	nová úprava § 61e 	
VLM SR š.p. 	K čl. I. bodu č. 63  
K § 61 odsek 13, odsek 14 a odsek 15 

Text ustanovení sa nesprávne odvoláva na odsek 8. 
 	O 	A 	nová úprava 	
VLM SR š.p. 	K čl. I. bodu 64.  
V § 61d odsek 1 žiadame vypustiť slová „...zámeny pozemkov...“ 

Odôvodnenie: 
MŽP SR si vyhradzuje rozhodovať o pozemkoch, ktoré sú v správe štátneho podniku, patriaceho do pôsobnosti Ministerstva obrany SR a to bez akejkoľvek súčinnosti s týmito subjektami. Považujeme za absurdné, aby ministerstvo zostavovalo akýsi finančný plán za účelom zámeny pozemkov. Kritériá pre prípadnú zámenu pozemkov a výkup pozemkov by museli byť stanovené priamo zákonom a nie normou nižšej právnej sily, ako predkladatelia uvažujú. Takýmito ustanoveniami sa dáva priestor pre korupciu a špekulatívne konania. 
 	Z 	A 	Nová úprava v § 61 - správca pozemkov vo vlastníctve štátu bude zostavovať a aktualizovať zoznam pozemkov vhodných na zámenu.  	
VLM SR š.p. 	K čl. I. bodu 76 
V § 65a ods. 2 písm. a) navrhujeme vypustiť slová: „.... a štátneho dozoru.“ 

Odôvodnenie: 
Štátna ochrana prírody SR je odbornou organizáciou a nie je orgánom ochrany prírody. Preto jej neprináležia kompetencie orgánu ochrany prírody. 
 	O 	A 	 	
VLM SR š.p. 	K čl. I. bodu 86  
§ 71 žiadame preformulovať. 

Odôvodnenie: 
v §71 sú neodôvodnene veľmi široko koncipované oprávnenia zamestnancov orgánov ochrany prírody a krajiny bez bližšej väzby na účel, kedy môžu to-ktoré oprávnenie využiť. Takýto široký rozsah kompetencií, ktoré im zákon dáva, môže viesť k šikanóznemu výkonu práva a k neodôvodnenému zasahovaniu do osobnej slobody o do obchodného tajomstva. Napríklad odseky 9) a 11).  	Z 	N 	ide o štandartnú úpravu podobne ako napr v zákone č. 15/2005 Z.z. - niektoré oprávnenia boli precizované  	
VLM SR š.p. 	Doložka vybraných vplyvov 
Upozorňujeme, že v časti “Doložka vybraných vplyvov“ predkladateľ zákona nikde neoperuje aj so štátnym podnikom VLM SR, š.p. a dopadom na jeho hospodárenie.  	Z 	A 	 	
SPPK 	K bodu 8 
§ 4 navrhujeme doplniť o odsek 8: Na územiach NATURA 2000, a v územiach s II. a vyšším stupňom ochrany zakázať plánovanie, povoľovanie a výstavbu MVE s výnimkou už existujúcich nepriechodných migračných bariér, kde vybudovaním MVE a realizáciou rybovodu dôjde k spriechodneniu bariéry. Podmienkou realizácie MVE v týchto územiach musí byť súhlas užívateľa a orgánu ochrany prírody a krajiny. 	Z 	N 	Pripomienka je nad rámec novely zákona.  	
SPPK 	K bodu 13 
V §7a ods.1 vložiť za text novú vetu „Zoznam nepôvodných a inváznych druhov živočíchov musí byť prerokovaný s užívateľmi poľovných a rybárskych revírov a musia byť akceptované ich stanoviská.“ 

V §7a ods. 5 navrhujeme vypustiť text: „a užívateľ poľovného revíru, užívateľ rybárskeho revíru“ 

V §7a ods.7 navrhujeme vypustiť text „ alebo použitie ako návnady“. 
 	Z 	N 	Ministerstvo zotrváva na rozsahu úpravy týkajúcej sa regulácie rozširovania nepôvodných druhov a odstraňovania inváznych druhov rastlín a živočíchov, táto úprava vyplynula z aplikačnej praxe doterajšieho zákona  	
SPPK 	K bodu 63 
V § 61 ods.1 doplniť za slovné spojenie “ vlastník pozemku“ čiarku a text “ , užívateľ poľovného revíru a užívateľ rybárskeho revíru“, za slovné spojenie “vlastníkovi pozemku“, vložiť čiarku a text „užívateľovi poľovného revíru a užívateľovi rybárskeho revíru“ 

V § 61 ods.2 vypustiť písmeno a) 

V § 61 ods.3 vložiť písm. “d) hospodárenie v rybárskych revíroch v súlade so zákonom č. 139/2002 Z. z. o rybárstve v znení neskorších predpisov“ 

V § 61 ods.4 do slovného spojenia „ zmena spôsobu využitia pozemku“ vložiť sa slovo zmena čiarku a slovo “alebo obmedzenie“ . 

V § 61 ods.10 doplniť písm. „ d) užívateľ poľovného alebo rybárskeho revíru“ 
 	Z 	N 	Náhrada za obmedzenie obhospodarovania ustanovená v § 61 zákona je jediná reálna možnosť riešenia oprávnených nárokov vlastníkov pozemkoch v chránených územiach. Nárok na finančnú náhradu výnimočne patrí za podmienok stanovených zákonom aj nájomcovi.  	
SPPK 	K bodu 105 
V § 98 doplniť ods. 6 „Náhradu škody na rybách možno poskytnúť, ak škoda bola spôsobená určeným živočíchom, ktorý sa v čase a na mieste vzniku škody preukázateľne zdržiava. Ak bola škoda na rybách v rybárskom revíri spôsobená určeným živočíchom, ktorý nie je voľne žijúcim vtákom, poskytne sa náhrada škody na základe vyčíslenia škody znaleckým posudkom. Ak bola škoda na rybách spôsobená určeným živočíchom, ktorý je voľne žijúcim vtákom, náhrada sa poskytne, len ak v lokalite, kde došlo k vzniku škody, nebola orgánom ochrany prírody celoročne povolená výnimka z podmienok druhovej ochrany podľa § 35 ods. 1 písm. a) až c).“ 	Z 	N 	ustanovenia o rozsahu náhrady škody spôsobenej živočíchmi a podmienkach jej nároku sa upravili na základe poznatkov z doterajšej praxe 	
SPPK 	K bodu 109 
V § 99 ods. 3 z doplnenej vety navrhujeme vypustiť spojenie „ a rybách“ a vložiť ďalšiu vetu: 
„Pri škode na rybách v rybárskych revíroch a rybochovných zariadeniach sa uhradí škoda, ktorá vznikla v dôsledku ich usmrtenia, zranenia spôsobeného určeným živočíchom a strata na produkcii a reprodukcii.“ 
 	Z 	N 	ustanovenia o rozsahu náhrady škody spôsobenej živočíchmi a podmienkach jej nároku sa upravili na základe poznatkov z doterajšej praxe  	
SPPK 	k §12 
§12 zákona navrhujeme doplniť o písm.“ i) účelovú manipuláciu hladiny vodných tokov a nádrží správcom počas celého obdobia neresu, vývoja ikier a raných štádií rýb s výnimkou povodňových a iných mimoriadnych situácií. Orgán ochrany prírody je povinný pred vydaním súhlasu písomne informovať užívateľa dotknutého rybárskeho revíru a vyžiadať si súhlas s mimoriadnou manipuláciou.“ 	O 	N 	Pripomienka je nad rámec novely zákona.  	
SPPK 	k § 13 
§13 ods.1 zákona navrhujeme doplniť o písm.“ c) účelová manipulácia hladiny vodných tokov a nádrží správcom počas celého obdobia neresu, vývoja ikier a raných štádií rýb s výnimkou povodňových a iných mimoriadnych situácií.“ 

§13 ods.2 písm. m) za slovné spojenie „alebo vodného diela“ text „alebo ochrane výkonu rybárskeho práva „ 

§13 ods. 3 navrhujeme doplniť o písm. „d) slúžiaceho na dopravu osôb pri výkone rybárskeho práva alebo ochranu výkonu rybárskeho práva vrátane použitia plavidla so spaľovacím motorom“ 
 	O 	N 	Pripomienka je nad rámec novely zákona.  	
SPPK 	k § 14 
§14 ods.1 zákona navrhujeme doplniť o písm.“ „ k) účelovo manipulovať s hladinou vodných tokov a nádrží správcom počas celého obdobia neresu, vývoja ikier a raných štádií rýb s výnimkou povodňových a iných mimoriadnych situácií.“ 

§14 ods. 4 na konci odseku navrhujeme doplniť vetu: „ Zákaz podľa odseku 1 písm. d) sa nevzťahuje na výkon rybárskeho práva“ 
 	O 	N 	Pripomienka je nad rámec novely zákona.  	
SPPK 	k § 15 
§15 ods. 1 písm. j) na koniec odseku doplniť text „alebo ochrane výkonu rybárskeho práva“ 

§15 ods.1 doplniť o písm. „l) účelovo manipulovať s hladinou vodných tokov a nádrží správcom počas celého obdobia neresu, vývoja ikier a raných štádií rýb s výnimkou povodňových a iných mimoriadnych situácií.“ 
 	O 	N 	Pripomienka je nad rámec novely zákona.  	
SPPK 	k § 50 
§ 50 ods. 1 za slovné spojenie „ dotknutej obci, dotknutým orgánom štátnej správy.79)“ navrhujeme vložiť text „ a užívateľovi dotknutého poľovného alebo rybárskeho revíru.“ 

§ 50 ods. 3 za slovné spojenie „dotknutý orgán štátnej správy“ navrhujeme vložiť text „a užívateľ dotknutého poľovného alebo rybárskeho revíru“ 

§ 50 ods. 5 za slovné spojenie „Vlastník (správca, nájomca) dotknutého pozemku“ navrhujeme vložiť text „alebo užívateľ dotknutého poľovného alebo rybárskeho revíru“ 
 	O 	N 	Cieľom úpravy je len precizovanie postupu pri vyhlasovaní chránených území.  	
SPPK 	K § 60 
§ 60 ods. 2 za slovné spojenie „dotknutého pozemku, budovy alebo podzemného priestoru“ navrhujeme vložiť text „alebo užívateľom dotknutého poľovného alebo rybárskeho revíru“ 

§ 60 ods. 3 navrhujeme upraviť takto „(3) Finančný príspevok sa môže poskytnúť vlastníkovi (správcovi, nájomcovi) pozemku a užívateľovi dotknutého poľovného alebo rybárskeho revíru na zabezpečenie opatrení týkajúcich sa starostlivosti o pozemok, budovu alebo podzemný priestor alebo poľovný alebo rybársky revír“ 

§ 60 ods. 4 navrhujeme upraviť takto :“(4) Výška finančného príspevku je vyjadrením nákladov vlastníka (správcu, nájomcu) dotknutého pozemku, budovy alebo podzemného priestoru alebo užívateľa dotknutého poľovného alebo rybárskeho revíru na zabezpečenie realizácie opatrení týkajúcich sa starostlivosti o pozemok, budovu alebo podzemný priestor alebo poľovný a rybársky revír a určuje sa dohodou medzi orgánom ochrany prírody alebo ním poverenou organizáciou ochrany prírody a vlastníkom (správcom, nájomcom) podľa „ 

§ 60 ods. 4 písm. a) na koniec odseku navrhujeme vložiť text „alebo poľovný alebo rybársky revír“ 

§ 60 ods. 4 písm. b)za slovné spojenie „budovu alebo podzemný priestor „ navrhuje vložiť text „alebo poľovný alebo rybársky revír“ 

§ 60 ods. 4 písm. c) za slovné spojenie „udržiavaním budovy alebo podzemného priestoru“ navrhujeme vložiť text „alebo poľovného alebo rybárskeho revíru“ 

§ 60 ods. 6 navrhujeme upraviť takto: „(6) Finančný príspevok sa poskytuje pred realizáciou dohodnutých opatrení týkajúcich sa starostlivosti o pozemok, budovu alebo podzemný priestor alebo poľovný a rybársky revír, a to v tom kalendárnom roku, keď sa záväzok vlastníka (nájomcu, správcu) dotknutého pozemku, budovy alebo podzemného priestoru alebo užívateľa dotknutého poľovného a rybárskeho revíru zabezpečiť príslušné opatrenie na udržanie alebo dosiahnutie priaznivého stavu časti krajiny má plniť.“ 

§ 60 ods. 7 za slovné spojenie „budovy alebo podzemného priestoru“ navrhujeme vložiť text „alebo užívateľ dotknutého poľovného alebo rybárskeho revíru“ 

§ 60 ods.8 za slovné spojenie„budovy alebo podzemného priestoru“ navrhujeme vložiť text „alebo užívateľ dotknutého poľovného alebo rybárskeho revíru“ 
 	Z 	N 	pripomienka je nad rámec novely zákona  	
SPPK 	k § 97 
§ 97 ods. 1 písm. d) za slovné spojenie „ alebo rybochovných zariadeniach“ navrhujeme vložiť text „a rybách vo vyhlásených rybárskych revíroch“ 	Z 	N 	rozsah náhrady sa upravuje na základe poznatkov z doterajšej praxe, za splnenia ktorých je možné poskytnúť náhradu škody spôsobenú určenými živočíchmi