Author: amitosinkova
Last saved by: Mitosinkova Anna
Company: Ministerstvo financií

Osobitná časť

K čl. I

K bodu 1
Prijatím úpravy v piatej vete ustanovenia § 8 ods. 4  sa zosúladí časové obdobie pre možnosť používať taxatívne vymenované bežné výdavky – výdavky na  trvanlivé tovary a vybavenie na vojenské účely, na výstavbu vojenského charakteru a vojenských budov,  ktoré sú podľa ESA 95 bežnými výdavkami, bežné výdavky na program oficiálnej rozvojovej pomoci a bežné výdavky na úhradu dane z pridanej hodnoty podľa osobitného zákona, ktoré bolo možné doteraz použiť aj v nasledujúcom rozpočtovom roku so súhlasom ministra financií, s princípom používania kapitálových výdavkov – t.j. n+2. Cieľom navrhovanej úpravy je objektivizácia podmienok pre používanie vybraného okruhu bežných výdavkov, eliminácia subjektívneho prístupu a zníženie nadbytočnej administrácie. 

K bodu 2
Navrhovaným novým znením § 8 ods. 5 sa precizuje možnosť použitia bežných výdavkov, ktoré boli poskytnuté právnickej osobe alebo fyzickej osobe správcom kapitoly ako bežný transfer po 1. októbri rozpočtového roka a ktoré nebolo možné použiť do konca príslušného rozpočtového roka. Navrhovaným znením sa upresňuje, že takýto transfer nie je možné použiť ani na výplatu odmien vyplácaných na základe dohôd o prácach vykonávaných mimo pracovného pomeru. Zároveň sa precizuje, že v prípade poskytnutia preddavkov z týchto prostriedkov bude tieto preddavky potrebné vysporiadať do termínu, ktorý zákon ustanovuje pre možnosť použitia týchto prostriedkov, t. j. do 31. marca nasledujúceho rozpočtového roka.

K bodu 3
V poznámke pod čiarou k odkazu 14a sa vypúšťa odkaz na zákony o Slovenskom rozhlase a o Slovenskej televízii, ktoré boli zrušené zákonom č. 532/2010 Z. z. o Rozhlase a televízii Slovenska a o zmene a doplnení niektorých zákonov, podľa ktorého sa Rozhlasu a televízii Slovenska poskytuje príspevok, nie dotácia.

K bodu 4 
Legislatívno-technická úprava v nadväznosti na zmenu vykonanú bodom 1 – vypustenie šiestej vety v § 8 ods. 4 zákona.

K bodu 5
Vstup do ustanovenia § 14 ods. 6  bol zaradený z dôvodu potreby Inštitútu finančnej politiky za účelom ďalšieho skvalitnenia analýz daňových a výdavkových politík, ktoré sú základom pre vládne opatrenia zabezpečujúce ekonomický rast a životnú úroveň obyvateľstva.

K bodu 6
Hodnota koncesie sa v súčasnosti upravuje nariadením Komisie (EÚ) č. 1251/2011 (Ú. v. EÚ L 319, 2.12.2011) na 5 000 000 eur. S cieľom, aby  zákon nemusel byť pravidelne novelizovaný z dôvodu prijatia nariadenia Komisie týkajúceho sa úpravy prahových hodnôt v oblasti postupov zadávania zákaziek, ktoré sa nariadením upravujú každoročne, neuvádza sa v ustanovení upravená hodnota koncesie, ale odkazuje sa priamo na príslušné ustanovenie zákona č. 25/2006 Z. z. o verejnom obstarávaní a o zmene a doplnení niektorých zákonov, ktorým sa transponuje Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2004/18/ES o koordinácii postupov zadávania verejných zákaziek na práce, verejných zákaziek na dodávku tovaru a verejných zákaziek na služby, ktorá sa každoročne mení nariadením Komisie (EÚ).

K bodu 7
Ide o precizovanie ustanovenia vo vzťahu k jednoznačnému určeniu dňa, ktorým prechádzajú práva a povinnosti na zriaďovateľa príspevkovej alebo rozpočtovej organizácie v prípade jej zrušenia bez právneho nástupcu. Navrhovanou úpravou nedochádza k vecnej zmene. 

K bodu 8 
Úpravou v § 21 ods. 15 sa výnimkujú z podmienok ustanovených v § 21 ods. 2 vo vzťahu k pokrývaniu výrobných nákladov tržbami všetky príspevkové organizácie, ktoré sú  zdravotníckym zariadením poskytujúcim zdravotnú starostlivosť podľa osobitného predpisu.  Činnosti vykonávané týmito príspevkovými organizáciami majú osobitný charakter a ich financovanie sa realizuje podľa príslušných ustanovení osobitného predpisu, ktorým je zákon       č.  581/2004 Z. z. o zdravotných poisťovniach, dohľade nad zdravotnou starostlivosťou a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov. Keďže fungujú väčšinovo na príjmoch z úhrad od zdravotných poisťovní, ktoré sa v súlade s jednotnou metodikou ESA 95 považujú za tržby, nie je ani reálne možné, aby tieto zdravotnícke zariadenia, ktoré fungujú v rámci právnej formy príspevkovej organizácie, kritérium 50% podľa § 21 ods. 2 zákona, spĺňali. 

K bodu 9
Precizujú sa poznámky pod čiarou k odkazom 31, 32 a 35 v nadväznosti na prijatie novej, resp. vypustenie doterajšej právnej úpravy.

K bodu 10
Navrhuje sa zjednotiť prístup pre príspevkové organizácie, ktoré sú zdravotníckym zariadením v pôsobnosti Ministerstva zdravotníctva SR a pre ostatné štátne príspevkové organizácie, ktoré sú zdravotníckym zariadením. Navrhovanou úpravou sa umožní všetkým týmto príspevkovým organizáciám použiť finančné prostriedky z prevodu správy alebo z prevodu vlastníctva majetku štátu pre svoje potreby a nielen účelovo na  financovanie obstarávania hmotného a nehmotného majetku vrátane jeho technického zhodnotenia a na financovanie opráv a údržby hmotného majetku.

K bodom   11 až 13 a 15
Ustanovenia zákona sa zosúlaďujú s ustanoveniami zákona č. 431/2002 Z. z. o účtovníctve v znení neskorších predpisov. V § 24 ods. 7 zákona sa pojem „náklady“ nahrádza pojmom „výdavky“, ktoré sú vyjadrením úbytku peňažných prostriedkov príspevkovej organizácie vynaložených na prevádzku, opravy a údržbu hmotného majetku, ako aj na obstaranie hmotného a nehmotného majetku. V § 25 sa pojem „strata“ nahrádza  pojmom „záporný výsledok hospodárenia“. Ustanovenie  § 28 zákona upravujúce podnikateľskú činnosť rozpočtovej organizácie a príspevkovej organizácie sa precizuje tak, aby bolo jasné, že rozpočtová organizácia môže cez      § 23 ods. 1 písm. d) zákona zapájať finančné prostriedky získané v rámci podnikateľskej činnosti z výsledku hospodárenia po zdanení a rozpočtová aj príspevková organizácia nerozpočtujú príjmy a výdavky na podnikateľskú činnosť a tieto príjmy a výdavky sledujú na samostatnom mimorozpočtovom účte oddelene od financovania hlavnej činnosti. 

K bodu14
Navrhovanou úpravou sa aktualizuje poznámka pod čiarou vzhľadom na to, že v platnom znení sa uvádza odkaz na predpis, ktorý bol zrušený a nahradený novým predpisom. Touto úpravou nedochádza k vecnej zmene, ide len o zosúladenie súčasného stavu s platným a účinným právnym stavom v rámci právneho poriadku SR.

K bodu 16
Ustanovením § 30a sa do zákona  zavádzajú ustanovenia v rámci transpozície Zmluvy a terminologicky sa vychádza z už používaných legálnych definícií ústavného zákona. 
 
V navrhovanom ustanovení § 30a sa do zákona preberá čl. 3 ods. 1 Zmluvy. Vo všeobecnosti platí, že rozpočet verejnej správy má byť vyrovnaný alebo prebytkový.  Rozpočet verejnej správy sa považuje za vyrovnaný aj v prípade, ak je schodok rozpočtu verejnej správy očistený o vplyv hospodárskeho cyklu a jednorazové vplyvy – t.j. štrukturálny schodok,  rovnajúci sa alebo nižší ako 0,5 % HDP.  Zároveň ak je dlh verejnej správy výrazne nižší ako 60% HDP a žiadne veľké riziká v súvislosti s dlhodobou udržateľnosťou neexistujú, môže byť štrukturálny schodok najviac vo výške 1% HDP.  Čo sa týka približovania sa k strednodobému rozpočtovému cieľu, ktorý je určený v Programe stability, približovanie sa zabezpečuje v súlade s týmto dokumentom, kde okrem časového hľadiska dosiahnutia strednodobého cieľa  je nevyhnutné dodržať aj postup, vedúci k tomuto cieľu určený v rámci Programu stability. 

V § 30a ods. 2 je ďalej určený procesný postup, ktorý sa uplatní v prípade výrazného odchýlenia sa od dodržania výšky štrukturálneho salda, ale aj od dodržania postupov, ktoré vedú k jeho dosiahnutiu v súlade s Programom stability.  Výrazné odchýlenie je definované v Čl. 6 Nariadenia rady (ES) č. 1466/97. Ak dôjde k výraznému odchýleniu, uplatňuje sa korekčný mechanizmus. Skutočnosť, či došlo k výraznému odchýleniu Ministerstvo financií SR posudzuje podľa vopred zverejneného postupu výpočtu. Ak MF SR vyhodnotí, že došlo k výraznému odchýleniu sa, túto informáciu zverejní a následne navrhne vláde SR  limit verejných výdavkov. Pri  stanovení návrhu výšky  výdavkových limitov sa bude vychádzať  najmä z toho, aká veľká odchýlka v danom prípade nastala. MF SR prehodnocuje, či nedošlo k výraznému odchýleniu sa dvakrát ročne, vždy po jarnej a jesennej notifikáciu dlhu a deficitu verejnej správy Eurostatom. Vláda SR následne rozhodne o tom, aké konkrétne opatrenia sa budú uplatňovať s cieľom znížiť štrukturálny schodok na určenú úroveň,  alebo či sa korekčný mechanizmus neuplatní. Vláda SR má priestor prijať akékoľvek vhodné opatrenia, ktorými sa v rámci korekčného mechanizmu dostane štrukturálny schodok na želateľnú úroveň. V prípade, že na základe posúdenia vlády SR sa nepristúpi k realizácii korekčného mechanizmu, je vláda povinná  zdôvodniť toto svoje rozhodnutie Národnej rade SR, a to písomne. 

Korekčný mechanizmus sa neuplatňuje počas trvania výnimočných okolností, ktoré sú cez  čl. 3 ods. 3 písm. b) Zmluvy definované ako nezvyčajná udalosť mimo kontroly členského štátu, ktorá má veľký vplyv na finančnú pozíciu verejnej správy alebo obdobie prudkého hospodárskeho poklesu za predpokladu, že dočasné odchýlenie sa členského štátu od jej strednodobého cieľa neohrozí fiškálnu udržateľnosť v strednodobom horizonte.  

Rade pre rozpočtovú zodpovednosť sa prisudzuje pôsobnosť priebežne hodnotiť a zverejňovať, či a akým spôsobom sa korekčný mechanizmus uplatňuje v praxi a Rada zároveň posudzuje vznik a zánik výnimočných okolností. Ministerstvo financií v zmysle bodu 7 Spoločných zásad pre vnútroštátne fiškálne korekčné mechanizmy (COM(2012)342 final),  zverejní stanovisko k týmto hodnoteniam.

K bodu 17
Upravuje sa poznámka pod čiarou v nadväznosti na nový zákon o štátnej službe.

K bodu 18
Na základe poznatkov z aplikačnej praxe sa navrhuje ustanovenie upraviť tak, že pokuta za porušenie finančnej disciplíny pri nakladaní so štátnymi finančnými aktívami sa bude ukladať z výšky sumy, pri ktorej došlo k porušeniu finančnej disciplíny, čím sa odstráni tvrdosť sankcie a pokuta sa bude ukladať len za tú časť finančných prostriedkov, pri ktorej došlo k porušeniu finančnej disciplíny.

K bodom 19 a 20
Ide o legislatívno-technickú úpravu, ktorá sa navrhuje v súvislosti s úpravou v bode 7.  

K čl. II a čl. III
Individuálne štatistické údaje vyžaduje Ministerstvo financií SR raz ročne s cieľom ďalšieho skvalitnenia analýz daňových a výdavkových politík, ktoré sú základom pre vládne opatrenia zabezpečujúce ekonomický rast a životnú úroveň obyvateľstva. Opatrenia sú súčasťou rozpočtov verejnej správy.

K čl. IV
Navrhuje sa účinnosť zákona od 1. januára  2014.