Vyhodnotenie medzirezortného pripomienkového konania

Návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 448/2008 Z. z. o sociálnych službách a o zmene a doplnení zákona č. 455/1991 Zb. o živnostenskom podnikaní (živnostenský zákon) v znení neskorších predpisov v znení neskorších predpisov a ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 581/2004 Z. z. o zdravotných poisťovniach, dohľade nad zdravotnou starostlivosťou a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov 

Spôsob pripomienkového konania	 	
Počet vznesených pripomienok, z toho zásadných	494  / 114 	
Počet vyhodnotených pripomienok	494 	
		
Počet akceptovaných pripomienok, z toho zásadných	202  / 47 	
Počet čiastočne akceptovaných pripomienok, z toho zásadných	24  / 4 	
Počet neakceptovaných pripomienok, z toho zásadných	268  / 63 	
		
Rozporové konanie (s kým, kedy, s akým výsledkom)		
Počet odstránených pripomienok		
Počet neodstránených pripomienok		

Sumarizácia vznesených pripomienok podľa subjektov
Č.	Subjekt	Pripomienky do termínu	Pripomienky po termíne	Nemali pripomienky	Vôbec nezaslali	
1 .	Ministerstvo spravodlivosti Slovenskej republiky 	21 (21o,0z) 	 	 	 	
2 .	Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky 	9 (9o,0z) 	 	 	 	
3 .	Ministerstvo financií Slovenskej republiky 	8 (5o,3z) 	 	 	 	
4 .	Ministerstvo kultúry Slovenskej republiky 	25 (25o,0z) 	 	 	 	
5 .	Ministerstvo hospodárstva Slovenskej republiky 	3 (3o,0z) 	 	 	 	
6 .	Ministerstvo dopravy, výstavby a regionálneho rozvoja Slovenskej republiky 	10 (8o,2z) 	 	 	 	
7 .	Ministerstvo pôdohospodárstva a rozvoja vidieka Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
8 .	Ministerstvo obrany Slovenskej republiky 	3 (3o,0z) 	 	 	 	
9 .	Ministerstvo zahraničných vecí a európskych záležitostí Slovenskej republiky 	10 (10o,0z) 	 	 	 	
10 .	Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
11 .	Ministerstvo životného prostredia Slovenskej republiky  	 	 	x 	 	
12 .	Ministerstvo školstva, vedy, výskumu a športu Slovenskej republiky 	3 (3o,0z) 	 	 	 	
13 .	Ministerstvo zdravotníctva Slovenskej republiky 	13 (3o,10z) 	 	 	 	
14 .	Úrad vlády Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
15 .	Protimonopolný úrad Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
16 .	Štatistický úrad Slovenskej republiky 	10 (10o,0z) 	 	 	 	
17 .	Úrad geodézie, kartografie a katastra Slovenskej republiky 	1 (1o,0z) 	 	 	 	
18 .	Úrad jadrového dozoru Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
19 .	Úrad pre normalizáciu, metrológiu a skúšobníctvo Slovenskej republiky 	1 (1o,0z) 	 	 	 	
20 .	Úrad pre verejné obstarávanie 	 	 	x 	 	
21 .	Úrad priemyselného vlastníctva Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
22 .	Správa štátnych hmotných rezerv Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
23 .	Národný bezpečnostný úrad 	 	 	x 	 	
24 .	Národná banka Slovenska 	1 (1o,0z) 	 	 	 	
25 .	Rada vlády Slovenskej republiky pre mimovládne neziskové organizácie 	 	 	 	x 	
26 .	Odbor aproximácie práva sekcie vládnej legislatívy Úradu vlády SR 	25 (25o,0z) 	 	 	 	
27 .	Najvyšší kontrolný úrad Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
28 .	Najvyšší súd Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
29 .	Generálna prokuratúra Slovenskej republiky 	33 (33o,0z) 	 	 	 	
30 .	Konfederácia odborových zväzov Slovenskej republiky 	1 (0o,1z) 	 	 	 	
31 .	Asociácia zamestnávateľských zväzov a združení Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
32 .	Národná rada Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
33 .	Ústavný súd Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
34 .	Kancelária prezidenta Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
35 .	Slovenská akadémia vied 	 	 	 	x 	
36 .	Slovenská komora sestier a pôrodných asistentiek 	3 (1o,2z) 	 	 	 	
37 .	Sociálna poisťovňa 	1 (1o,0z) 	 	 	 	
38 .	Úrad na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky 	7 (3o,4z) 	 	 	 	
39 .	Úrad pre dohľad nad zdravotnou starostlivosťou 	1 (0o,1z) 	 	 	 	
40 .	Republiková únia zamestnávateľov 	 	 	 	x 	
41 .	Združenie miest a obcí Slovenska 	21 (13o,8z) 	 	 	 	
42 .	Únia miest Slovenska 	1 (0o,1z) 	 	 	 	
43 .	Bratislavský samosprávny kraj 	43 (17o,26z) 	 	 	 	
44 .	Nitriansky samosprávny kraj 	1 (1o,0z) 	 	 	 	
45 .	Prešovský samosprávny kraj 	 	 	 	x 	
46 .	Slovenský červený kríž 	 	 	 	x 	
47 .	Trenčiansky samosprávny kraj 	8 (0o,8z) 	 	 	 	
48 .	Trnavský samosprávny kraj 	19 (13o,6z) 	 	 	 	
49 .	Žilinský samosprávny kraj 	21 (18o,3z) 	 	 	 	
50 .	Nezávislé kresťanské odbory Slovenska 	 	 	 	x 	
51 .	Jazykovedný ústav Ľudovíta Štúra Slovenskej akadémie vied 	 	 	 	x 	
52 .	Magistrát hlavného mesta SR 	30 (17o,13z) 	 	 	 	
53 .	Jednota dôchodcov na Slovensku  	 	 	 	x 	
54 .	Banskobystrický samosprávny kraj 	26 (19o,7z) 	 	 	 	
55 .	Košický samosprávny kraj 	18 (0o,18z) 	 	 	 	
56 .	Mestský úrad Nitra 	 	 	 	x 	
57 .	Mestský úrad Trnava 	 	 	 	x 	
58 .	Mestský úrad Trenčín 	 	 	 	x 	
59 .	Mestský úrad Žilina 	 	 	 	x 	
60 .	Mestský úrad Banská Bystrica 	 	 	 	x 	
61 .	Mestský úrad Prešov 	 	 	 	x 	
62 .	Magistrát mesta Košice 	 	 	 	x 	
63 .	Národná rada občanov so zdravotným postihnutím v SR  	 	 	 	x 	
64 .	Štátna ochrana prírody Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
65 .	VSU 	 	 	 	x 	
66 .	Verejnosť 	116 (116o,0z) 	 	 	 	
67 .	Organizácia muskulárnych dystrofikov v SR 	1 (0o,1z) 	 	 	 	
	SPOLU	494 (380o,114z) 	0 (0o,0z) 	10 	24 	

Vyhodnotenie vecných pripomienok je uvedené v tabuľkovej časti.

Vysvetlivky  k použitým skratkám v tabuľke:	
O – obyčajná	A – akceptovaná	
Z – zásadná	N – neakceptovaná	
	ČA – čiastočne akceptovaná	

Subjekt	Pripomienka	Typ	Vyh.	Spôsob vyhodnotenia	
MS SR 	Všeobecná pripomienka 
Ponechávame na zváženie predkladateľa v celom texte návrhu zákona vymedziť v dikciách „ak tento zákon neustanovuje inak“ konkrétne paragrafy, t.j. „ak tento zákon v §.... neustanovuje inak“ (napr. body 11, 100, 103).  	O 	N 	V týchto prípadoch, keď nie je priamy odkaz na paragraf, je potrebné ponechať odkaz na celý zákon, nakoľko ide o viaceré situácie (viaceré ustanovenia). 	
MS SR 	K bodu 30 (§ 17 ods. 4 a 5) 
Ponechávame na zváženie predkladateľa rozčleniť prijímateľov sociálnej služby, na ktorých sa nebude vzťahovať povinnosť ustanovená v § 17 odseku 4, do samostatných pododsekov z dôvodu prehľadnosti (porov. bod 13 Prílohy č. 5 k Legislatívnym pravidlám vlády Slovenskej republiky).  	O 	N 	Rozčlenenie by bolo na úkor jasnosti a zrozumiteľnosti ustanovenia. 	
MS SR 	K bodu 35 (§ Tretia hlava) 
V § 24 ods. 3 je potrebné vložiť čiarku za slová „nízkoprahový charakter“.  	O 	A 	 	
MS SR 	K bodu 36 (§ 31 ods. 1 a 2) 
Slovo „nahrádza“ je potrebné opraviť do tvaru „nahrádzajú“.  	O 	A 	 	
MS SR 	K bodu 45 (§ 39 ods. 1) 
Slovo „sa“ odporúčame vložiť za slová „§ 39 ods. 1“. Porov. bod 34 Prílohy č. 5 k Legislatívnym pravidlám vlády Slovenskej republiky.  	O 	A 	 	
MS SR 	K bodu 49 (§ 49 ods. 2) 
Za slovami „na konci“ je potrebné vložiť slovo „sa“.  	O 	A 	 	
MS SR 	K bodom 62 a 63 (§ 54 ods. 3 a ods. 5) 
Slovo „nahrádza“ je potrebné opraviť do tvaru „nahrádzajú“.  	O 	A 	 	
MS SR 	K bodu 70 (§ 63 ods. 1) 
Navrhujeme upresniť poslednú vetu z dôvodu zrozumiteľnosti a jednoznačnosti. Termín „poveriť zodpovednosťou“ nie je ustáleným pojmom v právnom poriadku (porov. článok 6 ods. 2 Legislatívnych pravidiel vlády Slovenskej republiky). V poslednej vete sa zároveň odkazuje na „sociálne služby podľa odseku 3“. Odsek 3 však nevymedzuje sociálne služby.  	O 	ČA 	Ustanovenie bolo preformulované nasledovne: 
„Fyzické osoby uvedené v prvej vete musia byť odborne spôsobilé na poskytovanie sociálnej služby, ak nepoveria inú fyzickú osobu za zodpovedného zástupcu podľa odseku 3.“

MS SR 	K bodu 74 (§ 64 ods. 4) 
Ponechávame na zváženie predkladateľa vložiť za slová „prvej vety“ slová „vypúšťa bodka a“. V nadväznosti na to odporúčame za slovo „pripájajú“ vložiť slovo „sa“.  	O 	A 	 	
MS SR 	K bodu 79 (§ 65 ods. 6) 
Navrhujeme upraviť dikciu v písmene g), nakoľko je nejednoznačná a štylisticky nezrozumiteľná. Zároveň je potrebné odstrániť vecný rozpor v rámci tejto dikcie. Druhy sociálnych služieb sú upravené v § 12 (resp. v bode 20), pričom domov sociálnych služieb s celoročnou pobytovou formou v tomto paragrafe nie je obsiahnutý.  	O 	N 	Od 1. januára 2014 nie je možné zriaďovať nové zariadenia sociálnych služieb typu domov sociálnych služieb s celoročným pobytom, preto ak subjekt predloží žiadosť o registráciu s takýmto druhom a formou sociálnej služby, VÚC rozhodne o nezapísaní tohto subjektu do registra. 	
MS SR 	K bodu 82 (§ 67a a 67b) 
V § 67b ods. 1 je potrebné opraviť slovo „ktorý“ do tvaru „ktorým“.  	O 	A 	 	
MS SR 	K bodu 83 (§ 68 ods. 1) 
V písmene h) odporúčame slovo „požiada“ nahradiť slovom „požiadal“.  	O 	A 	 	
MS SR 	K bodu 87 (§ 69 ods. 2) 
Na konci novelizačného bodu je potrebné doplniť úvodzovky a bodku.  	O 	A 	 	
MS SR 	K bodu 103 (§ 72a) 
Ponechávame na zváženie predkladateľa vypustiť v § 72a ods. 3 poslednú vetu, nakoľko nemá normatívny obsah, prípadne zvážiť nahradenie slov „sa prejaví“ iným vhodným ekvivalentom.  	O 	A 	 	
MS SR 	K bodu 110 (§ 73 ods. 10) 
V rámci jedného novelizačného bodu sa vykonávajú štyri zmeny. Odporúčame z dôvodu prehľadnosti uviesť v novelizačnom bode 110 úplné znenie § 73 odseku 10.  	O 	A 	 	
MS SR 	K bodom 135 a 136 (§ 75 ods. 7 a 8) 
V rámci jedného novelizačného bodu sa vykonávajú viaceré zmeny. Odporúčame z dôvodu prehľadnosti uviesť v novelizačných bodoch úplné znenie predmetných ustanovení.  	O 	A 	 	
MS SR 	K bodu 142 (§ 77 až 78b) 
V § 77 ods. 9 odporúčame alternatívu č. 2. 
V osobitnej časti dôvodovej správy je potrebné opraviť slová „Pre odsek 10“ do tvaru „Pre odsek 9“.  	O 	A 	 	
MS SR 	K bodu 156 (§ 80 písm. o/) 
Odporúčame slovo „čiarka“ vložiť za slová „§ 80 písm. o) sa“.  	O 	A 	 	
MS SR 	K bodu 214 (§ 110f až 110t) 
Ustanovenie § 110p navrhujeme rozčleniť do samostatných odsekov z dôvodu prehľadnosti.  	O 	N 	Rozčlenenie ustanovenia do samostatných odsekov by bolo na úkor zrozumiteľnosti textu. 	
MS SR 	K bodu 215 (Príloha č. 2) 
V časti 2.1. v oddiely Indikátory je potrebné v treťom odseku za slová „k spoluzodpovednosti, spolurozhodovaniu a splnomocňovaniu“ doplniť bodku.  	O 	A 	 	
MS SR 	K návrhu uznesenia 
V bode A.1 je potrebné vložiť čiarku za slovami „návrh zákona“.  	O 	A 	 	
MV SR 	Návrhu 
Pripomienky všeobecného charakteru: Zastávame názor, že týmto návrhom zákona sa nebude môcť kvalifikovane vykonávať Lekárska posudková činnosť podľa § 49 tohto zákona, keďže túto činnosť môže vykonávať len lekár, (viď. nadpis § 49 – Lekárska posudková činnosť), ktorý jediný je oprávnený nahliadnuť do zdravotnej dokumentácie určenej fyzickej osoby a má požadované kvalifikačné predpoklady a nie navrhovaný zdravotnícky pracovník. 1. K bodu 48 v § 49 ods. 1 odporúčame ponechať súčasné znenie a nenahrádzať slovo „lekár“ slovami „zdravotnícky pracovník, ktorý spĺňa kvalifikačné predpoklady podľa § 84 ods. 18 a 19“ a taktiež nenahrádzať slová „posudzujúci lekár“ slovami posudzujúci zdravotnícky pracovník. 2. K bodu 49 v § 49 ods. 2 odporúčame ponechať súčasné znenie a nenahrádzať slová „posudzujúci lekár“ slovami „posudzujúci zdravotnícky pracovník“. 3. K bodu 50 v § 49 ods. 3 v celom texte odporúčame ponechať súčasné znenie a nenahrádzať slová „posudzujúci lekár“ slovami „posudzujúci zdravotnícky pracovník“. 4. K bodu 52 v § 49 ods. 4 až 9 odporúčame ponechať súčasné znenie a nenahrádzať slová „posudzujúci lekár“ slovami „posudzujúci zdravotnícky pracovník“. 5. K bodu č. 53 v § 49 ods. 7 v druhej vete odporúčame ponechať súčasné znenie a nenahrádzať slovo „Lekár“ slovami „Posudzujúci zdravotnícky pracovník“. 6. K bodu 199 v § 93 ods. 3 odporúčame ponechať súčasné znenie a nenahrádzať slovo „lekárom“ slovami „zdravotníckym pracovníkom“. 7. K bodu 175 v § 84 ods. 18 odporúčame ponechať súčasné znenie a nedoplňovať ho novým písmenom e).  	O 	N 	Návrh novely, ktorou sa zavádza možnosť, aby sestra    s vysokoškolským vzdelaním mohla posudzovať odkázanosť vychádza zo skutočnosti, že týmto štúdiom a požadovanou praxou získala sestra také kvalifikované odborné vedomostí a zručností, že je schopná posúdiť odkázanosť klienta v oblastiach a schopnostiach, ktoré sa týkajú každodenných úkonov sebaobsluhy (napr. jedenie, pitie, hygiena, mobilita). V iných krajinách tieto schopnosti dokáže posúdiť aj sestra so stredoškolským vzdelaním.
V nadväznosti na túto zmenu bolo nevyhnutné vykonať aj ostatné zmeny.

MV SR 	K prílohe č. 2 bodu 2.7 
Odporúčame v odsekoch 1 až 3 nahradiť slová „tomu zodpovedajúcou a kompetentným zamestnancom“ nahradiť slovami „tomu zodpovedajúcim a kompetentným zamestnancom“.  	O 	A 	 	
MV SR 	K prílohe č. 2 bodu 2.6 
Odporúčame slová „telesného a“ nahradiť slovom „telesného“.  	O 	A 	 	
MV SR 	K bodu 212 
Odporúčame slovo „územu“ nahradiť slovom „územnému“.  	O 	A 	 	
MV SR 	K bodu 142 
Odporúčame nasledovné znenie uvádzacej vety: „§ 77 a 78a vrátane nadpisov a §78b znejú:“.  	O 	A 	 	
MV SR 	K § 84 ods. 19 
Odporúčame pojem „Zdravotnícky zamestnanec“ zosúladiť so súčasnou právnou terminológiou. Odôvodnenie: Terminológia „Zdravotnícky zamestnanec“ nie je v tomto zákone a podľa nášho názoru ani v iných všeobecne záväzných právnych predpisoch a ich vykonávacích predpisoch ustanovená.  	O 	N 	Uvedený pojem bol zavedený na účely tohto zákona. 	
MV SR 	K bodu 176 
V § 86 ods. 5 návrhu odporúčame slová „ktoré sa budú podieľať na vzdelávaní“ nahradiť slovami „ktoré budú zabezpečovať vzdelávanie v rámci vzdelávacieho programu“. V § 88 ods. 4 odporúčame slová „a preukuje“ nahradiť slovom „preukazuje“.  	O 	ČA 	Nie je možné akceptovať. Ide o fyzické osoby, ktoré budú vykonávať lektorskú činnosť a nie o osoby, ktoré budú zabezpečovať vzdelávací program. 	
MV SR 	K bodu 83 
V písmene h) odporúčame slovo „požiada“ nahradiť slovom „požiadal“.  
	O 	A 	 	
MV SR 	K bodu 41 
Odporúčame slovo „najdlšie“ nahradiť slovom „najdlhšie“.  	O 	A 	 	
MF SR 	Všeobecne 
Žiadam, podľa § 33 zákona č. 523/2004 Z. z. o rozpočtových pravidlách verejnej správy a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov, do doložky vybraných vplyvov (ďalej len „doložka vplyvov“) doplniť návrh na úhradu výpadku príjmov v rozpočtoch územnej samosprávy a do príjmovej časti doplniť aj výpadok príjmov v rozpočtoch VÚC, pretože návrh predpokladá zníženie príjmov v rozpočtoch obcí v roku 2014 o 811 504 eur, v roku 2015 o 883 101 eur a v roku 2016 o 911 121 eur a v rozpočtoch VÚC v roku 2014 v sume 1 830 577 eur, v roku 2015 o sumu 1 888 526 eur a v roku 2016 o sumu 1 950 488 eur z dôvodu zvýšenia ochrany príjmu klientov pred neprimeranou úhradou. 
Súčasne sa predpokladá zníženie výdavkov v rozpočtoch vyšších územných celkov o finančný príspevok poskytovaný neverejným poskytovateľom sociálnych služieb v roku 20014 o 21 349 721 eur, v roku 2015 o 22 154 436 eur a v roku 2016 o 23 456 506 eur. Po započítaní zvýšených výdavkov VÚC z titulu zvýšenia ochrany klienta pred neprimeranou úhradou sú kvantifikované znížené výdavky rozpočtov VÚC v roku 2014 na sumu 19 519 144 eur, v roku 2015 na sumu 20 2654 910 eur a v roku 2016 na sumu 21 506 018 eur. 
Žiadam prehodnotiť návrh poskytovania finančných príspevkov neverejným poskytovateľom sociálnych služieb zo štátneho rozpočtu, pretože v rámci fiškálnej decentralizácie boli tieto finančné príspevky zahrnuté do podielu na daňových príjmoch VÚC. 
V doložke vplyvov časti Vplyvy na rozpočet verejnej správy, na zamestnanosť vo verejnej správe a financovanie návrhu bode 2. 2. Financovanie návrhu tabuľke č. 2 sa uvádza rozpočtovo nekrytý vplyv iba v roku 2014 v sume 65 377 777 eur. Kvantifikácie na roky 2015 a 2016 však neobsahujú žiadne číselné údaje a tiež sa konštatuje, že „Keďže návrh rozpočtu kapitoly MPSVR SR v súčasnej etape prípravy návrhu rozpočtu verejnej správy na roky 2014 až 2016 nezabezpečuje vôbec výdavky na spolufinancovanie sociálnych služieb, MPSVR SR v rámci prioritných výdavkových titulov uplatňovalo čiastku 57 mil. eur (podľa pôvodného právneho stavu). Zároveň MPSVR SR upozornilo, že novela zákona o sociálnych službách bude mať ďalší vplyv na výdavky štátneho rozpočtu.“. 
V súvislosti s riešením úbytku príjmov alebo zvýšených výdavkov sa uvádza, že MPSVR SR uplatnilo v rámci priorít sumu 57,0 mil. eur, tá však nezohľadňovala vplyvy návrhu, a teda predpokladá, že suma 8 377 777 eur nie je pokrytá v štátnom rozpočte. 
Upozorňujem, že v návrhu rozpočtu verejnej správy na roky 2014 až 2016, ktorý bol predložený na rokovanie vlády SR dňa 14. augusta 2013, sú v rámci kapitoly MPSVR SR každoročne rozpočtované zdroje v objeme 52,0 mil. eur (rok 2013 51 796 674 eur) ako dotácia pre zariadenia sociálnych služieb a preto žiadam doložku vplyvov dopracovať aj o túto skutočnosť. 
Taktiež žiadam v doložke vplyvov časti Vplyvy na rozpočet verejnej správy, na zamestnanosť vo verejnej správe a financovanie návrhu bode 2. 1. Zhrnutie vplyvov na rozpočet verejnej správy v návrhu a bode 2. 2. Financovanie návrhu tabuľkách č. 1 a 2 riadku „financovanie zabezpečené v rozpočte“ uvádzať číselné hodnoty, pretože tieto v predmetných tabuľkách absentujú. 
Vzhľadom na uvedené žiadam doložku vplyvov prepracovať, t. j. uviesť príslušné číselné údaje v riadku „financovanie zabezpečené v rozpočte“, aktualizovať rozpočtovo nekrytý vplyv v roku 2014 a doplniť roky 2015 a 2016, ako aj úsporu z dôvodu zníženia administratívnej záťaže a finančnej záťaže samosprávy a uviesť návrh na riešenie zvýšených výdavkov. 
V doložke vplyvov je tiež potrebné kvantifikovať kapacitnú potrebu niektorých typov sociálnych služieb, a to najmä v kontexte starnutia obyvateľstva, ktorá by slúžila ako východisko pre návrh rozpočtov do ďalších rokov. Upozorňujem, že k identifikovaniu súčasného stavu chýba porovnanie s ostatnými krajinami EÚ a OECD v oblasti poskytovania sociálnych služieb. 
Po prepracovaní žiadam doložku vplyvov opätovne predložiť Ministerstvu financií SR na posúdenie.  	Z 	A 	 	
MF SR 	Všeobecne 
Tiež je potrebné v doložke vplyvov vyznačiť vplyv na informatizáciu spoločnosti a vypracovať analýzu vplyvov a do bodu 6.1. uviesť: „Áno, zverejňovaním aktuálneho cenníka neverejným poskytovateľom sociálnych služieb na svojom webovom sídle sa zavádza nová elektronická služba s úrovňou I (informatívna úroveň).“, pretože nemožno súhlasiť s konštatovaním, že návrh nemá vplyv na informatizáciu spoločnosti, keďže neverejný poskytovateľ sociálnych služieb je povinný zverejňovať aktuálny cenník na svojom webovom sídle alebo na inom verejne dostupnom mieste.  	Z 	A 	 	
MF SR 	Všeobecne 
Návrh je potrebné upraviť gramaticky (napr. v čl. I bode 87 § 69 ods. 2 na konci doplniť úvodzovky hore a bodku), zosúladiť s Legislatívnymi pravidlami vlády SR (ďalej len „LPV“) (napr. v čl. I bode 5 § 2 ods. 8, bode 9 § 8 ods. 1 uvádzacej vete, bode 12 § 8 ods. 6, bode 35 § 24 ods. 3 prvej vete, § 24a, bode 82 § 67b ods. 3 uvádzacej vete, bode 176 § 87 ods. 1 a 3 uvádzacích vetách vypustiť slovo „najmä“) a s prílohou č. 5 LPV (ďalej len „príloha LPV“) [napr. čl. I bod 35 § 30 zosúladiť s bodom 22 piatym odsekom prílohy LPV, bod 93 § 71 ods. 6, bod 142 uvádzaciu vetu a bod 176 uvádzaciu vetu a bod 214 § 110m ods. 1, 3 a 4, a § 110r zosúladiť s bodom 54 prílohy LPV; čl. II - bod 1 (§ 18 ods.1) zosúladiť s bodom 21 ôsmym odsekom prílohy LPV; v doložke vybraných vplyvov symbol eura „€“ nahradiť slovom „eur“ v príslušnom tvare].  	O 	ČA 	Akceptované v nasledovných paragrafoch a bodoch: 
§ 69 ods. 2, § 8 ods., 1 odkaz 25, § 71 ods. 6, bod 141, 176, 214, článok II.

MF SR 	K čl. I k bodu 82 (§ 67a a 67b) 
V § 67b žiadam preformulovať znenie odseku 1 takto: 
„(1) Neverejný poskytovateľ sociálnej služby a poskytovateľ sociálnej služby, ktorým je právnická osoba založená obcou alebo vyšším územným celkom, sú povinní vypracovať a uložiť do verejnej časti registra účtovných závierok33a) výročnú správu o činnosti a hospodárení poskytovateľa sociálnej služby (ďalej len „výročná správa“) za predchádzajúci kalendárny rok do 15. júla príslušného roka.“. 
Poznámka pod čiarou k odkazu 33a znie: 
„33a) § 23 zákona č. 431/2002 Z. z. o účtovníctve v znení neskorších predpisov.“. 

Väčšina poskytovateľov sociálnych služieb sú neziskové organizácie, ktoré v súlade so zákonom č. 213/1997 Z. z. o neziskových organizáciách poskytujúcich všeobecne prospešné služby v znení neskorších predpisov budú ukladať výročné správy do verejnej časti registra účtovných závierok v termíne do 15. júla. Navrhovaným termínom na predkladanie výročnej správy vyššiemu územnému celku do 30. júna by sa zdvojnásobila povinnosť pri predkladaní výročnej správy uvedených subjektov. Táto skutočnosť by bola v rozpore so zámerom vlády zjednodušiť a znížiť administratívnu záťaž pre účtovné jednotky. Vytvorením registra účtovných závierok sa realizuje cieľ, aby boli výročné správy účtovných jednotiek prístupné na jednom mieste pre všetkých potenciálnych užívateľov, či už verejnú správu alebo občanov. 
V súvislosti so zavedením nového odkazu 33a bude potrebné v odseku 6 upraviť odkaz a poznámku pod čiarou k odkazu 33a na 33b.  	Z 	A 	 	
MF SR 	K čl. I k bodu 98 (§ 72 ods. 5) 
V písmene k) je potrebné nahradiť časť textu pred bodkočiarkou takto: „odpisy hmotného majetku a nehmotného majetku podľa účtovných predpisov, o ktorom poskytovateľ sociálnej služby účtuje a odpisuje ho ako účtovná jednotka33b);“ a v časti textu za bodkočiarkou vypustiť slovo „ročný“, pretože slovné spojenie „ročný odpis“ evokuje, že ide o daňový odpis. Uvedenou úpravou textu bude nesporné, aké odpisy sa považujú za ekonomicky oprávnené náklady.  	O 	A 	 	
MF SR 	K čl. I k bodu 125 (§ 74 ods. 8) 
V navrhovanom odseku 8 je potrebné v druhej vete slová „účtuje sumu úhrady za tieto iné činnosti v osobitnej zmluve“ nahradiť slovami „účtuje sumu úhrady za tieto iné činnosti podľa osobitnej zmluvy“, pretože poskytovateľ bude účtovať jednotlivé úhrady za rôzne činnosti v príslušných sumách tak, ako budú uvedené v osobitnej zmluve.  	O 	ČA 	Nasledovnou úpravou dotknutého znenia: sumu úhrady za tieto činnosti obsahuje osobitná zmluva. 	
MF SR 	K čl. I k bodu 142 (§ 77 až 78b) 
Podľa § 77 sa na prevádzku poskytovanej služby bude poskytovať finančný príspevok, a to podľa druhu sociálnej služby. Podľa § 78a obec a vyšší územný celok v rozsahu svojich kompetencií budú poskytovať neverejnému poskytovateľovi sociálnej služby finančný príspevok na poskytovanie sociálnej služby, ak o poskytnutie takéhoto príspevku požiada. Neverejný poskytovateľ sociálnej služby je podľa § 3 ods. 3 zákona č. 488/2008 Z. z. o sociálnych službách a o zmene a doplnení zákona č. 455/1991 Zb. o živnostenskom podnikaní (živnostenský zákon) v znení neskorších predpisov definovaný ako iná osoby a nemožno vylúčiť, že môže ísť o podnik podľa čl. 107 Zmluvy o fungovaní EÚ (t. j. účastníka hospodárskej súťaže). 
Upozorňujem preto, že poskytovanie finančného príspevku neverejnému poskytovateľovi sociálnej služby bez ohľadu na jeho právny status a bez ohľadu na to, či bude dosahovať zisk za poskytovanie služby, by mohlo predstavovať poskytnutie štátnej pomoci vo forme náhrady za služby všeobecného hospodárskeho záujmu. 
Za predpokladu, že poskytované sociálne služby je možné považovať za služby všeobecného hospodárskeho záujmu podľa čl. 106 Zmluvy o fungovaní EÚ a poskytovanie finančných príspevkov za tieto služby bude predstavovať štátnu, resp. minimálnu pomoc vo forme náhrady za služby všeobecného hospodárskeho záujmu, odporúčam do návrhu doplniť ustanovenie, že pri poskytovaní finančného príspevku neverejnému poskytovateľovi sociálnej služby, ktorý je štátnou pomocou x), je potrebné postupovať v súlade s osobitnými predpismi v oblasti štátnej pomoci s odkazom na čl. 107 Zmluvy o fungovaní EÚ.  	O 	N 	Ustanovenie § 75, viaže finančnú podporu neverejného poskytovateľa sociálnej služby poskytovaním finančného príspevku na prevádzku poskytovanej sociálnej služby a poskytovaním finančného príspevku pri odkázanosti fyzickej osoby na pomoc inej fyzickej osoby pri úkonoch sebaobsluhy len na neverejného poskytovateľa sociálnej služby, ktorý neposkytuje sociálnu službu s cieľom dosiahnuť zisk. 	
MF SR 	K čl. I k bodom 147, 153, 167 a 168 [§ 79 ods. 6, § 80 písm. k), § 81 písm. s) a § 81 písm. z)] 
V navrhovaných ustanoveniach § 79 ods. 6 písm. c), § 80 písm. k), § 81 písm. s) a § 81 písm. z) je potrebné doplniť odkazy a poznámky pod čiarou na príslušné ustanovenie o kontrole hospodárenia s finančnými prostriedkami, podľa ktorého sa bude postupovať, aby bolo zrejmé, ktoré pravidlá pri výkone kontroly hospodárenia s finančným príspevkom budú ministerstvo, obec a vyšší územný celok aplikovať.  	O 	ČA 	Pokiaľ ide o kontrolnú pôsobnosť obce a VÚC podľa    § 80 písm. o) a § 81 písm. s) právna úprava je obsahom § 100. V súlade s pripomienkou bol doplnený § 100 ods. 1 o slová „a § 78a odsek 5“. Zároveň bol doplnený v § 100 nový odsek upravujúci príslušnosť právnych predpisov pri vykonávaní kontroly zo strany ministerstva podľa § 79 ods. 6 písm. c) a d). 	
MK SR 	Čl. I bod 28 
Slová "inou osobou" navrhujeme nahradiť slovami "prostredníctvom inej osoby".  
	O 	A 	 	
MK SR 	Čl. I bod 34 
Pred číslom paragrafu 23b odporúčame vypustiť symbol "§". 
Odôvodnenie: Bod 33 Prílohy č. 5 k Legislatívnym pravidlám vlády SR. 	O 	A 	 	
MK SR 	Čl. I bod 35 
Slová "pol ceste" odporúčame v celom novelizačnom bode nahradiť slovom "polceste". Uvedená pripomienka sa vzťahuje aj na ostatné časti materiálu.  	O 	A 	 	
MK SR 	Čl. I bod 37 
Odsek 1 navrhujeme preformulovať nasledovne: 
"Služba včasnej intervencie sa poskytuje dieťaťu do siedmich rokov jeho veku, ak je jeho vývoj ohrozený z dôvodu zdravotného postihnutia a rodine tohto dieťaťa.". 	O 	A 	 	
MK SR 	Čl. I bod 43 
Novelizačný bod je potrebné odôvodniť, pretože odôvodnenie k tomuto bodu absentuje.  	O 	A 	 	
MK SR 	Čl. I bod 48 
Dávame na zváženie, či hodnotenie a posudzovanie zdravotného stavu fyzickej osoby a zmien zdravotného stavu fyzickej osoby (§ 49 ods. 1) nie je vhodné ponechať výlučne na lekára. Podľa dôvodovej správy k bodu 48 bude môcť tieto skutočnosti posudzovať aj sestra.  	O 	N 	Návrh novely, ktorou sa zavádza možnosť, aby sestra s vysokoškolským vzdelaním mohla posudzovať odkázanosť vychádza zo skutočnosti, že týmto štúdiom a požadovanou praxou získala sestra také kvalifikované odborné vedomostí a zručností, že je schopná posúdiť odkázanosť klienta v oblastiach a schopnostiach, ktoré sa týkajú každodenných úkonov sebaobsluhy( napr. jedenie, pitie, hygiena, mobilita),V iných krajinách tieto schopnosti posudzuje aj sestra so stredoškolským vzdelaním. 	
MK SR 	Čl. I bod 55 a 56 
V bode 55 odporúčame okrem navrhovanej úpravy doplniť odsek 1 o písmeno d) a vykonať príslušné úpravy, ktoré vyplývajú z bodu 56. Odporúčame vypustiť novelizačný bod 56 z dôvodu duplicity s novelizačným bodom 55.  	O 	A 	 	
MK SR 	Čl. I bod 62 a 63 
Slová "nahrádza" odporúčame nahradiť slovami "nahrádzajú". 	O 	A 	 	
MK SR 	Čl. I bod 64 
Poznámka pod čiarou k odkazu 16b) nie je zavedená. Zároveň poukazujeme na bod 38 posledný odsek Prílohy č. 5 k Legislatívnym pravidlám vlády SR. 	O 	A 	 	
MK SR 	Čl. I bod 68 
Poslednú vetu navrhujeme preformulovať nasledovne: 
"Počas doby uvedenej v predchádzajúcej vete sa u takejto osoby posudková činnosť nevykonáva.".  	O 	ČA 	Navrhované znenie bolo čiastočne preformulované .	
MK SR 	Čl. I bod 69 
Pred číslom paragrafu 37 odporúčame vypustiť symbol "§". 

Odôvodnenie: 
Bod 54 Prílohy č. 5 k Legislatívnym pravidlám vlády SR. 	O 	A 	 	
MK SR 	Čl. I bod 70 
1. Pred spojkou "a" odporúčame vypustiť čiarku a množné číslo odporúčame nahradiť jednotným číslom. Odôvodnenie: bod 3 Prílohy č. 5 k Legislatívnym pravidlám vlády SR. 
2. Za slovo "spôsobilé" resp. po úprave "spoôsobilá" navrhujeme vložiť slová "na poskytovanie sociálnej služby podľa odseku 3" a slová "nepoveria inú fyzickú osobu zodpovednosťou za" navrhujeme nahradiť slovami "neurčí za odborného zástupcu inú osobu spôsobilú na".  	O 	A 	 	
MK SR 	Čl. I bod 71 
Navrhujeme doplniť odbor vzdelania, ktorý sa vyžaduje, t.j. vysokoškolské vzdelanie druhého stupňa v odbore..., úplné stredné vzdelanie v odbore... . 	O 	N 	Vzhľadom na to, že v tomto prípade nejde o vymedzenie odbornej spôsobilosti pre zamestnancov poskytujúcich sociálnu službu priamo klientom, ale o určenie odbornej spôsobilosti(stupeň vzdelania) pre zodpovedného zástupcu, ktorý aktívne nemusí vykonávať jednotlivé odborné činnosti, nie je potrebné u neho vyžadovať aj vzdelanie v konkrétnom študijnom odbore. Zámerom tejto úpravy bolo zamedziť, aby zodpovednou osobou nemohla byť fyzická osoba so základným vzdelaním, ale vymedziť pri vybraných sociálnych službách stredoškolské a vysokoškolské vzdelanie. 	
MK SR 	Čl. I bod 72  
Slová "štatutárny orgán" navrhujeme nahradiť slovami "štatutárnym orgánom".  	O 	A 	 	
MK SR 	Čl. I bod 74 
Za slovo "zariadení" odporúčame vložiť čiarku.  	O 	A 	 	
MK SR 	Čl. I bod 76 
Slovo "poskytovanej" odporúčame nahradiť slovom "poskytovania".  	O 	A 	 	
MK SR 	Čl. I bod 77 
Odporúčame vypustiť slovo "ten".  	O 	A 	 	
MK SR 	Čl. I bod 82 
1. V § 67b ods. 1 navrhujeme slová "právnická osoba založená obcou" nahradiť slovami "právnickou osobou zriadenou alebo založenou obcou" a nahradiť množné číslo jednotným číslom. Bod 3 Prílohy č. 5 k Legislatívnym pravidlám vlády SR. 
2. V § 67b ods. 2 navrhujeme nahradiť slová "na ktorej poskytovanie bol zapísaný" slovami "ktorá mu bola zapísaná" a slovo "týmto" navrhujeme nahradiť slovom "tým". 

3. V § 67b ods. 4 písm. a) navrhujeme slovo "prekročia" vložiť pred slová "33 193 eur". Zároveň navrhujeme vložiť slovo "sumu" za slovo "prekročia". Slovo sumu navrhujeme vložiť aj v písm. b) pred slová "165 969 eur".  	O 	ČA 	Pripomienka sa neakceptovala k požiadavke vložiť slová „zriadenou“ obcou, nakoľko výročná správa sa netýka subjektov zriadených obcou. 	
MK SR 	Čl. I bod 84  
Za slovo "nedoručil" navrhujeme vložiť slová "v lehote".  	O 	A 	 	
MK SR 	Čl. I bod 87 
Slovo "služieb" odporúčame nahradiť slovom "služby" a na konci odporúčame doplniť úvodzovky a bodku.  	O 	A 	 	
MK SR 	Čl. I bod 93 
Odporúčame vypustiť symbol "§" pred druhými a ďalšími číslami paragrafov. 	O 	A 	 	
MK SR 	Čl. I bod 98  
V písmene d) navrhujeme vložiť slová "náklady na" pred uvedené slová.  	O 	A 	 	
MK SR 	Čl. I bod 142 
1. V § 77 ods. 9 je potrebné vypustiť slová "I. Alt:" a slová "II. Alt: bez úpravy odseku 9". 
2. V § 78b ods. 4 je potrebné vypustiť symbol "§" pred číslom 29.  	O 	A 	 	
MK SR 	Čl. I bod 215, 218, 220 a 221 
1. V názve prílohy č. 2 odporúčame vypustiť slová "v znení zákona č. .../2013 Z.z.". Rovnaká pripomienka sa vzťahuje k bodu 218, 220 a 221. Odôvodnenie: bod 51 Prílohy č. 5 k Legislatívnym pravidlám vlády SR. 
2. Na str. 51 odporúčame v štvrtej a šiestej bunke tabuľky vypustiť v texte spojovník "-".  	O 	N 	Znenie novely je potrebné uviesť v prílohe, ktorá sa príslušnou novelou upravuje. 	
MK SR 	Čl. II 
1. V uvádzacej vete odporúčame doplniť všetky novely zákona z r. 2013 t.j. z. č. 153/2013 Z.z. a z. č. 220/2013 Z.z. 
2. V nadväznosti na pripomienku uvedenú v bode 1 je potrebné upraviť aj znenie bodu 1, pretože uvedenými novelami bol dotknutý aj § 18. 
3. Za slovami "Zákon č. 578/2004 Z.z." odporúčame vypustiť slová "v znení zákona č. ..... Z.z.". 
4. Odporúčame prehodnotiť vypustenie bodu 2 vzhľadom na bod 38 Prílohy č. 5 k Legislatívnym pravidlám vlády SR.  	O 	A 	 	
MH SR 	k Doložke vybraných vplyvov 
V tabuľke A.2. - Vplyvy, bode 2 – Vplyvy na podnikateľské prostredie odporúčame odstrániť označenie „Žiadne“ a označiť „Negatívne“. V súlade s Jednotnou metodikou na posudzovanie vybraných vplyvov súčasne odporúčame dopracovať Analýzu vplyvov na podnikateľské prostredie. 
Odôvodnenie pripomienky: 
Predkladaný návrh obsahuje ustanovenia, ktoré podľa nášho názoru môžu zakladať negatívny vplyv na podnikateľské prostredie. Ide napríklad o limitovanie poskytovania sociálnych služieb, uvedeného v bodoch 39 a 40 vlastného materiálu, povinnosť označovania miesta poskytovania sociálnych služieb a povinnosť predkladať výročnú správu o činnosti a hospodárení poskytovateľa sociálnej služby, uvedenú v bode 82 vlastného materiálu, ktoré predstavujú zvýšenie administratívnej záťaže a podobne.  	O 	N 	Nie je možné akceptovať, označovanie poskytovateľa je jednorazovou záležitosťou, ktorá nemá dlhodobý vplyv na podnikateľské prostredie.
Podotýkame, že vypracovávanie výročnej správy už v súčasnosti vyplýva pre vybrané subjekty poskytujúce sociálne služby z iných právnych predpisov (napr. § 34 ods. 1 zákona č. 213/1997 Z. z.).

MH SR 	k novelizačným bodom 39 a 40  
Odporúčame zdôvodniť navrhovaný počet prijímateľov sociálnej služby v zariadení pre seniorov (22) a v zariadení podporovaného bývania (6, resp. 12). 
Odôvodnenie pripomienky: 
Z predloženého návrhu nie je jasná súvislosť medzi reguláciou počtu vybraných prijímateľov a procesom deinštitucionalizácie sociálnych služieb, resp. zdôvodnenie opodstatnenosti tohto prístupu vzhľadom k dosahovaniu stanovených cieľov.  	O 	A 	 	
MH SR 	k novelizačnému bodu 71 
Odporúčame nepovažovať získanie vysokoškolského vzdelania druhého stupňa za podmienku odbornej spôsobilosti na účely zápisu osoby do registra poskytovateľov sociálnych služieb v navrhovaných prípadoch. 
Odôvodnenie pripomienky: 
Samotné získanie vysokoškolského vzdelania druhého stupňa samo o sebe nepredpokladá získanie odbornej spôsobilosti na účely poskytovania sociálnych služieb. Tento argument potvrdzuje i fakt, že nikde nie je stanovený odbor, ktorý by mala mať odborná osoba vyštudovaný na vysokoškolskej úrovni, aby mohla dostatočným spôsobom garantovať odbornú spôsobilosť. Domnievame sa, že na účely zápisu osoby (fyzickej, právnickej) do registra nie je potrebný takýto stupeň vzdelania (vysokoškolský druhého stupňa), ktorý navyše v skutočnosti nemusí korešpondovať s odbornosťou nevyhnutnou k poskytovaniu sociálnych služieb.  	O 	N 	Vzhľadom na to, že v tomto prípade nejde o vymedzenie odbornej spôsobilosti pre zamestnancov poskytujúcich sociálnu službu priamo klientom, ale o určenie odbornej spôsobilosti(stupeň vzdelania) pre zodpovedného zástupcu, ktorý aktívne nemusí vykonávať jednotlivé odborné činnosti, nie je potrebné u neho vyžadovať aj vzdelanie v konkrétnom študijnom odbore. Zámerom tejto úpravy bolo zamedziť, aby zodpovednou osobou mohla byť fyzická osoba so základným vzdelaním a zároveň vymedziť pri ktorých sociálnych službách sa vyžaduje stredoškolské (napr. nocľaháreň) alebo vysokoškolské vzdelanie (napr. špecializované zariadenie). 	
MDVaRR SR 	Všeobecne k návrhu  
odporúčam vzhľadom na vysoký počet novelizovaných bodov v záujme zrozumiteľnosti a prehľadnosti vypracovať nový návrh zákona. 

 	O 	N 	Rozsah navrhovanej novely nezodpovedá požiadavke vypracovať nový návrh zákona. Novela síce zavádza viaceré vecné zmeny, tieto však nemenia základnú filozofiu a zámery platného zákona. Navrhované zmeny majú za následok viaceré legislatívnotechnické úpravy, ktoré spôsobujú početnosť bodov. 	
MDVaRR SR 	K Čl. I bod 5  
odporúčam za slová „mestskou časťou“ vložiť slová „miestnou časťou“.  	O 	N 	Neakceptuje sa pojem „mestská časť“ zahŕňa aj pojem „miestnu časť“. 	
MDVaRR SR 	K Čl. I bod 23  
žiadam jednoznačne definovať, ktoré sociálne služby je možné poskytovať ako ambulantné a ktoré ako o terénne. Uvedené odporúčam riešiť napríklad aj odkazom na konkrétnu prílohu zákona. 
Odôvodnenie: Zo znenia zákona nie je zrejmé, ktoré sociálne služby je možné poskytovať v prirodzenom prostredí fyzickej osoby a kedy je nevyhnutné poskytnúť pobytové služby. Vzhľadom na to, že obce majú záujem poskytovať sociálne služby aj v nájomných bytoch, je potrebné, aby zákon jednoznačne upravoval takéto vymedzenie. 

 	Z 	N 	Rozpor odstránený.
V ustanovení § 13 sa jednoznačne upravuje, že sociálne služby je možné poskytovať viacerými formami(ambulantná, terénna, pobytová, a inou formou (napr. telefonicky), preto nie je potrebné v každom hmotnoprávnom ustanovení uvádzať akou formou sa ktorá sociálna služba poskytuje. Navyše u viacerých sociálnych služieb priamo z podmienok poskytovania vyplýva akou formou je ich možné poskytovať. Je na zriaďovateľovi a poskytovateľovi aké formy danej sociálnej služby sa rozhodne poskytovať.  	
MDVaRR SR 	K Čl. I bod 35 v § 24d 
odporúčam slová „fyzickým osobám“ nahradiť slovami „fyzickej osobe“.  	O 	A 	 	
MDVaRR SR 	K Čl. I bod 35 v § 29 ods. 2  
odporúčam za slovom „osoby“ vypustiť slovo „uvedenej“. 	O 	A 	 	
MDVaRR SR 	K Čl. I bod 38  
odporúčam za slovo „ktorá“ vložiť slová „dovŕšila 16. rok veku a“. 	O 	N 	Text tohto ustanovenia bol na základe pripomienok iných subjektov preformulovaný oproti pôvodnému textu, preto slovo „ktorá“ nie je možné doplniť. 	
MDVaRR SR 	K Čl. I bod 39  
žiadam doplniť veľkosť bytu, aby bolo pre uvedený počet osôb v jednom byte zabezpečené primerané a ľudsky dôstojné bývanie. 
Odôvodnenie: Podľa navrhovaného ustanovenia v zariadení podporovaného bývania je možné poskytovať sociálnu službu najviac pre šesť prijímateľov sociálnej služby v jednom byte alebo pre dvanásť prijímateľov sociálnej služby v dvoch bytoch. V súvislosti so zabezpečením primeraného a ľudsky dôstojného bývania je potrebné doplniť aj údaje o veľkosti bytov. 
 	Z 	ČA 	Zariadenie podporovaného bývania je zariadením sociálnych služieb, nejde o byt. To znamená, že musí byť povolené na užívanie ako zariadenie sociálnych služieb a nie byt. Podľa § 9 odsek 5 zákona o sociálnych službách poskytovateľ sociálnej služby uvedenej v § 34 až 40 (t. j. aj sociálnej služby v zariadení podporovaného bývania - § 34) je povinný splniť požiadavky na vnútorné prostredie budov a minimálne požiadavky na byty nižšieho štandardu a na ubytovacie zariadenia podľa osobitného predpisu- zákon č. 355/2007 Z .z. o ochrane, podpore a rozvoji verejného zdravia a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov. Pripomienka stanovenia veľkosti bytu je realizovaná vo vykonávacom predpise k citovanému zákonu, ktorým je vyhl. č.  MZ SR č. 259/2008 Z. z. o podrobnostiach o požiadavkách na vnútorné prostredie budov a o minimálnych požiadavkách na byty nižšieho štandardu a na ubytovacie zariadenia. Súčasťou tejto právnej úpravy je aj prílohová časť, v ktorej sú obsiahnuté požiadavky na metre štvorcové pripadajúcej na jedného obyvateľa ubytovacieho zariadenia, t.j. aj na zariadenia sociálnych služieb s rozlíšením na čas poskytovania (určitý, neurčitý čas), počet obytných miestností, počet bývajúcich, v zásade ide o 8 až 10 m2 na jedného obyvateľa za ustanovených podmienok. 
Pripomienke sme vyhoveli iba sčasti tým spôsobom, že sme upravili v § 34 odsek 5 nasledovne: 
„Sociálnu službu v zariadení podporovaného bývania možno poskytovať v byte alebo rodinnom dome. Ak sa táto sociálna služba poskytuje v byte, je možné ju poskytovať najviac 
a)	pre šesť prijímateľov sociálnej služby v jednom byte, alebo
b)	pre dvanásť prijímateľov sociálnej služby v dvoch bytoch na každý samostatný vchod s orientačným číslom v jednom bytovom dome alebo rodinnom dome.“ 	
MDVaRR SR 	K Čl. I bod 55  
odporúčam vypustiť ako nadbytočný. 	O 	A 	 	
MDVaRR SR 	K Čl. I bod 87  
odporúčam slovo „služieb“ nahradiť slovom „služby“. 	O 	A 	 	
MDVaRR SR 	Čl. I bod 206  
odporúčam vypustiť. 	O 	N 	Zámerom MPSVR je ukladať pokuty za správne delikty fakultatívne a nie obligatórne. 	
MO SR 	K bodu 87 
V § 69 ods. 2 odporúčame slová „poskytovateľa sociálnej služieb“ nahradiť slovami „poskytovateľa sociálnych služieb“.  	O 	A 	 	
MO SR 	K bodu 142 
V § 78b ods. 3 odporúčame slovo „inak“ vypustiť pre jeho nadbytočnosť. 
 	O 	A 	 	
MO SR 	K bodu 142 
V § 78b ods. 6 písm. i) odporúčame slová „v medziach“ vypustiť pre ich nadbytočnosť.  	O 	A 	 	
MZVaEZ SR 	K čl. I bodu 12 
Za slovo "považuje" odporúčame vložiť čiarku a vypustiť čiarku za slovom "najmä". 	O 	A 	 	
MZVaEZ SR 	K čl. I bodu 20 
V písm. a) bode 1. odporúčame slová "terénna sociálna služba" nahradiť slovami "terénna forma sociálnej služby".  	O 	ČA 	Pojem terénna sociálna služba bol doplnený slovami „krízovej intervencie“, čím sa táto sociálna služba jednoznačne odlišuje od slovného spojenia terénna forma sociálnej služby. 	
MZVaEZ SR 	K čl. I bodu 34 
V uvádzacej vete slová "§ 23a a § 23b" odporúčame nahradiť slovami "§ 23a a 23b". 
 	O 	A 	 	
MZVaEZ SR 	K čl. I bodu 35 
V § 24d ods. 1 uvádzacej vete odporúčame slová "fyzickým osobám" nahradiť slovami "fyzickej osobe". 
V § 29 ods. 2 odporúčame ako nadbytočné vypustiť slovo "uvedenej". 	O 	A 	 	
MZVaEZ SR 	K čl. I bodom 62 a 63 
Slovo "nahrádza" odporúčame nahradiť slovom "nahrádzajú".  	O 	A 	 	
MZVaEZ SR 	K čl. I bodu 69 
Slová "§ 36, § 37 a 40" odporúčame nahradiť slovami "§ 36, 37 a 40". Upraviť citácie príslušných paragrafov v súlade s prílohou č. 5 Legislatívnych pravidiel vlády SR odporúčame napríklad aj v bodoch 71., 93.,101., 116., 128., 138., 139., 142. 	O 	A 	 	
MZVaEZ SR 	K čl. I bodu 87 
Slovo "služieb" odporúčame nahradiť slovom "služby" a na konci pripojiť úvodzovky a bodku. 	O 	A 	 	
MZVaEZ SR 	K čl. I bodu 98 
V písmene f) odporúčame doplniť neúplný text. 	O 	A 	 	
MZVaEZ SR 	K čl. I bodu 176 
V § 86 ods. 5 odporúčame slová "fyzické osoby" nahradiť slovami "fyzická osoba" a text primerane gramaticky upraviť do jednotného čísla.  	O 	N 	Predmetné ustanovenie nadväzuje na odsek 1 písm. i). 	
MZVaEZ SR 	K čl. II bodom 1 a 2 
Pri označovaní nových odkazov odporúčame postupovať v súlade s bodom 38. prílohy č. 5 Legislatívnych pravidiel vlády SR. 	O 	A 	 	
MŠVVaŠ SR 	Čl. I 
V celom texte upraviť označenia pri citáciách paragrafov v súlade s bodom 54 Prílohy č. 5 Legislatívnych pravidiel vlády SR. 	O 	A 	 	
MŠVVaŠ SR 	K Čl. I bodu 212 
V predposlednom riadku slovo "územu" nahradiť slovom "územnému". Odôvodnenie: leg. tech. pripomienka. 	O 	A 	 	
MŠVVaŠ SR 	Čl. 1, bod 71 
Odporúčame nahradiť slová "úplného stredného vzdelania" slovami "úplného stredného všeobecného vzdelania alebo úplného stredného odborného vzdelania". 
Odôvodnenie: Zosúladenie s ustanovením § 16 zákona č. 245/2008 Z. z. o výchove a vzdelávaní (školský zákon) a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov. 	O 	A 	 	
MZ SR 	1. K bodu 33 - § 22 ods. 1 
Novelizačný bod žiadame vypustiť. Zároveň žiadame vypustiť súvisiace ustanovenia o poskytovaní zdravotnej starostlivosti v nocľahárni z celého materiálu. 
Odôvodnenie: Nie je vecne opodstatnené poskytovanie ošetrovateľskej starostlivosti v nocľahárni a rozšírenie doterajšieho ustanovenia § 22 ods. 1 o ďalšie zariadenie, už aj vzhľadom na skutočnosť, že akákoľvek zdravotná starostlivosť (v tomto prípade ošetrovateľská) sa má poskytovať na základe indikácie lekára. Podľa navrhovaného účelu nocľahárne v § 25 nejde o soby, ktoré nie sú mobilné. Takéto osoby majú na poskytovanie zdravotnej starostlivosti využiť ambulantnú zdravotnú starostlivosť, prípadne lekársku službu prvej pomoci alebo ústavnú pohotovostnú službu, resp. v prípade potreby neodkladnej zdravotnej starostlivosti aj záchrannú zdravotnú službu. 
Vzhľadom na prípravu návrhu zákona, ktorý je v Pláne legislatívnych úloh vlády na december 2013 a ktorým sa má riešiť úhrada zdravotných výkonov vykonávaných sestrami v zariadeniach sociálnych služieb, považujeme navrhovanú úpravu za neefektívne vynakladanie finančných prostriedkov (aj zo zdrojov verejného zdravotného poistenia).  	Z 	A 	 	
MZ SR 	2. K bodu 35 - § 25 
Z navrhovaného znenia § 25 písmena a) žiadame vypustiť tretí bod „ošetrovateľská starostlivosť“. 
Odôvodnenie: K odôvodneniu uvedenému k bodu 33 - § 22 ods. 1 ešte dodávame nasledovné: Poskytnutie neodkladnej zdravotnej starostlivosti zabezpečujú lekárske služby prvej pomoci a ústavná pohotovostná služba. Inú ako neodkladnú zdravotnú starostlivosť poskytujú všeobecní lekári, prípadne nimi odporučení špecialisti. 
Pokiaľ má predkladateľ na mysli ošetrenie na úrovni a v rozsahu činností vykonávaných v domácnosti, nejde v takom prípade o poskytovanie zdravotnej starostlivosti a teda ani o ošetrovateľskú starostlivosť. Nocľaháreň poskytuje ubytovanie v nepriaznivej sociálnej situácii, teda má iný cieľ ako poskytovanie ošetrovateľskej starostlivosti. 	Z 	A 	 	
MZ SR 	3. K bodu 35 - § 30  
Žiadame vypustiť odkaz na osobitný predpis vrátane poznámky pod čiarou, v ktorej je uvedený zákon č. 576/2004 Z. z. z navrhovaného textu: „Ak neverejný poskytovateľ sociálnej služby poskytuje sociálne služby krízovej intervencie, a je to vhodné a účelné, môže vykonávať na základe udelenej akreditácie opatrenia podľa osobitného predpisu.20)“. 
Poznámka pod čiarou k odkazu 25 znie: „25) Napríklad zákon č. 576/2004     Z. z.“. 
Odôvodnenie: V dôvodovej správe sa nenachádza vysvetlenie k obsahu a účelu § 30. Z uvedeného dôvodu nie je zrejmý ani odkaz na zákon č. 576/2004 Z. z. o zdravotnej starostlivosti, službách súvisiacich s poskytovaním zdravotnej starostlivosti a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov. Uvádzanie tohto právneho predpisu nie je opodstatnené. 	Z 	A 	 	
MZ SR 	4. K bodom 48, 49, 50, 52, 53 - § 49  
Žiadame vypustiť text „zdravotnícky pracovník“ nahrádzajúci slovo „lekár“ a ponechať pôvodné znenie § 49. Zároveň žiadame ponechať doterajšiu úpravu „lekár“ v celom texte súvisiacich ustanovení navrhovaného zákona. 
Odôvodnenie: Posudkovú činnosť v zmysle nariadenia vlády Slovenskej republiky č. 296/2010 Z. z. o odbornej spôsobilosti na výkon zdravotníckeho povolania, spôsobe ďalšieho vzdelávania zdravotníckych pracovníkov, sústave špecializačných odborov a sústave certifikovaných pracovných činností v znení neskorších predpisov vykonáva výlučne lekár s príslušnou špecializáciou. Z uvedených dôvodov nie sú odborne spôsobilí posudzovať zdravotný stav iní zdravotnícki pracovníci ako lekári. 
 	Z 	N 	Rozpor odstránený.
Návrh novely, ktorou sa zavádza možnosť, aby sestra    s vysokoškolským vzdelaním mohla posudzovať odkázanosť vychádza zo skutočnosti, že týmto štúdiom a požadovanou praxou získala sestra také kvalifikované odborné vedomostí a zručností, že je schopná posúdiť odkázanosť klienta v oblastiach a schopnostiach, ktoré sa týkajú každodenných úkonov sebaobsluhy (napr. jedenie, pitie, hygiena, mobilita). V iných krajinách tieto schopnosti dokáže posúdiť aj sestra so stredoškolským vzdelaním.
V nadväznosti na túto zmenu bolo nevyhnutné vykonať aj ostatné zmeny.
Podotýkame, že návrh uvedenej zmeny bol MZ SR už raz akceptovaný a zapracovaný do novely zákona o sociálnych službách v roku 2010, ktorý bol dokonca predložený v NR SR. 	
MZ SR 	5. K bodu 175 - § 84 odsek 18 
Žiadame úplne vypustiť text uvedený pod písmenom e) „sestra s vysokoškolským vzdelaním druhého stupňa v študijnom programe ošetrovateľstvo, ktorá má odbornú prax v ústavnom zdravotníckom zariadení najmenej desať rokov.“. Ďalej žiadame text uvedený pod písmenom d) „lekár so špecializáciou v špecializačnom odbore geriatria, neurológia alebo ortopédia, ktorý má odbornú prax v ústavnom zdravotníckom zariadení najmenej desať rokov“ doplniť nasledovným textom „a je zaradený do certifikačnej prípravy v certifikovanej pracovnej činnosti posudkové lekárstvo“. 
Odôvodnenie: Predkladateľom návrhu zákona uvedené odkazy pod čiarou 48 – 51 na Prílohu č. 3 časť A nariadenia vlády Slovenskej republiky č. 296/2010 Z. z. o odbornej spôsobilosti na výkon zdravotníckeho povolania, spôsobe ďalšieho vzdelávania zdravotníckych pracovníkov, sústave špecializačných odborov a sústave certifikovaných pracovných činností v znení neskorších predpisov sa týkajú výlučne povolania lekár. Náplne študijných programov vylučujú výnimku zo špecializácie a zdravotnícka prax vykonaná v ústavnom zdravotníckom zariadení nemôže suplovať vykonanie špecializačnej skúšky. 	Z 	N 	Rozpor odstránený.
Návrh novely, ktorou sa zavádza možnosť, aby sestra s vysokoškolským vzdelaním mohla posudzovať odkázanosť vychádza zo skutočnosti, že týmto štúdiom a požadovanou praxou získala sestra také kvalifikované odborné vedomostí a zručností, že je schopná posúdiť odkázanosť klienta v oblastiach a schopnostiach, ktoré sa týkajú každodenných úkonov sebaobsluhy (napr. jedenie, pitie, hygiena, mobilita). V iných krajinách tieto schopnosti dokáže posúdiť aj sestra so stredoškolským vzdelaním. 
V nadväznosti na túto zmenu bolo nevyhnutné vykonať aj ostatné zmeny.
Podotýkame, že návrh uvedenej zmeny bol MZ SR už raz akceptovaný a zaparovaný do novely zákona o sociálnych službách v roku 2010, ktorý bol dokonca predložený v NR SR.

MZ SR 	6. K bodu 176 - § 88 , bodu 180 - § 89a ods. 2, bodu 183 - § 90 ods. 6 
Žiadame vypustiť navrhovaný § 88, § 89a ods. 2 a § 90 ods. 6. 
Odôvodnenie: Odborná činnosť, ktorú vykonáva osoba podľa § 88 ods. 1 je výkon odborných činností, ktoré osoba získa na základe štúdia vzdelávacieho programu, čoho výsledkom je kvalifikačný doklad. V prípade, že predkladateľ mal na zreteli akreditovať metódy, techniky a postupy pri výkone špecializovaných činností podľa § 88 odseku 1, tak je potrebné uvedené zakomponovať osobitným ustanovením v § 76 a nie je potrebné osobitné ustanovenie. 

 	Z 	N 	Rozpor odstránený.
Požiadavka je nezrozumiteľná, už v platnej právnej úprave je zadefinovaná v ustanovení § 88 akreditácia na odbornú činnosť, ktorou je špecializované poradenstvo, sociálna rehabilitácia. Ide len o precizovanie tohto ustanovenia a doplnenie o nové odborné činnosti a iné zmeny a nie o nové ustanovenie; Povinnosť mať povolenie – akreditáciu zvyšuje kvalitu poskytovanej odbornej činnosti a preto nie je postačujúce samotné získané VŠ vzdelanie. 	
MZ SR 	7. K bodu 194 - § 92 odsek 7:  
Z navrhovaného znenia odseku 7 žiadame vypustiť slovo „nepriaznivom“. 
Odôvodnenie: Lekársku správu o zdravotnom stave poskytuje na základe vyžiadania ošetrujúci lekár posudkovému lekárovi. Lekár sa vyjadruje vo svojom posudku k zdravotnému stavu a odkázanosti, nie k nepriaznivému stavu.  	Z 	A 	 	
MZ SR 	8. K bodu 199 - § 93 ods. 3  
Z novelizačného bodu žiadame vypustiť nahradenie slova „lekárom“ slovami „zdravotníckym pracovníkom“ a ponechať pôvodné znenie ustanovenia. 
Odôvodnenie: Posudkovú činnosť v zmysle nariadenia vlády Slovenskej republiky č. 296/2010 Z. z. o odbornej spôsobilosti na výkon zdravotníckeho povolania, spôsobe ďalšieho vzdelávania zdravotníckych pracovníkov, sústave špecializačných odborov a sústave certifikovaných pracovných činností v znení neskorších predpisov vykonáva výlučne lekár s príslušnou špecializáciou. (Pozri aj odôvodnenie k bodom 48, 49, 50, 52, 53 - § 49) 

 	Z 	N 	Rozpor odstránený.
Návrh novely, ktorou sa zavádza možnosť, aby sestra s vysokoškolským vzdelaním mohla posudzovať odkázanosť vychádza zo skutočnosti, že týmto štúdiom a požadovanou praxou získala sestra také kvalifikované odborné vedomostí a zručností, že je schopná posúdiť odkázanosť klienta v oblastiach a schopnostiach, ktoré sa týkajú každodenných úkonov sebaobsluhy (napr. jedenie, pitie, hygiena, mobilita). V iných krajinách tieto schopnosti dokáže posúdiť aj sestra so stredoškolským vzdelaním.
V nadväznosti na túto zmenu bolo nevyhnutné vykonať aj ostatné zmeny.
Podotýkame, že návrh uvedenej zmeny bol už raz akceptovaný a zapracovaný do novely zákona o sociálnych službách v roku 2010, ktorý bol dokonca predložený v NR SR. 	
MZ SR 	9. K bodu 203 - § 97  
Z navrhovaného znenia nového odseku 2 okrem iného vyplýva, že každá zdravotná poisťovňa je na požiadanie ministerstva (práce, sociálnych vecí a rodiny) povinná doručiť ministerstvu o poskytovateľovi sociálnej služby potvrdenie na účely preukázania vzniku nároku poskytovateľa sociálnej služby na vyplatenie finančného príspevku na financovanie a poskytovanie sociálnej služby, teda doklad o tom, že poskytovateľ sociálnej služby nemá evidované daňové nedoplatky, nedoplatky na poistnom na verejné zdravotné poistenie. Uvedené ustanovenie žiadame vypustiť pre veľkú administratívnu záťaž taxatívne vymenovaných inštitúcií. 
Odôvodnenie: Na portáli Všeobecnej zdravotnej poisťovne sa uvedené dá zistiť nahliadnutím do „zoznamu dlžníkov“. Union zdravotná poisťovňa má na svojej webovej stránke dostupný zoznam neplatičov: zoznam dlžníkov poistného fyzické osoby aj právnické osoby. Dôvera, zdravotná poisťovňa má tiež zverejnený zoznam neplatičov. Vyhľadávanie je možné na základe uvedenia mena, rodného čísla, obchodného názvu alebo IČO.  	Z 	N 	Rozpor odstránený.
Neakceptuje sa, údaje uvedené na portáli jednotlivých ZP sú na účely poskytovania finančných príspevkov z verejných zdrojov nepostačujúce. V záujme ochrany a účelného využívania týchto prostriedkov je adekvátne vyžadovať od poisťovní a finančných správ predmetné doklady. 	
MZ SR 	10. K Čl. II  
Žiadame vypustiť v celom rozsahu. 
Odôvodnenie: Ministerstvo zdravotníctva Slovenskej republiky pripravuje právnu úpravu, ktorou sa má riešiť úhrada zdravotných výkonov vykonávaných sestrami v zariadeniach sociálnych služieb. V rámci tejto úpravy bude komplexne riešený aj dohľad nad vykonávaním zdravotnej starostlivosti v rozsahu ošetrovateľskej starostlivosti v zariadeniach sociálnych služieb. Predmetná úprava je v Pláne legislatívnych úloh vlády na december 2013.  	Z 	A 	 	
MZ SR 	11. K Čl. I bod 3 - § 2 ods. 2 písm. g)  
Odporúčame v texte miesto slova „správania“ použiť slovo „činnosti“. 	O 	N 	Nejde o činnosti, ale o správanie. Ak totiž manžel fyzicky napadne manželku, nejde o činnosť, ale o jeho správanie. 	
MZ SR 	12. K bodu 30 - § 17 
V doplnených odsekoch odporúčame použiť formuláciu „pri potrebe diétneho stravovania“ miesto „pri diabetickej diéte, pri bielkovinovej diéte a pri výživnej diéte tri vedľajšie jedlá.  	O 	N 	Zámerom je určiť aj druhy diétneho stravovania. 	
MZ SR 	13. K bodu 176 § 86 (1)  
Text „Písomná žiadosť o udelenie akreditácie vzdelávacieho programu“ odporúčame doplniť textom: „v oblasti sociálnych služieb“. 
 	O 	N 	Navrhované doplnenie je nadbytočné, v ustanovení       § 85 je definované, že ide o vzdelávacie programy v oblasti sociálnych služieb a § 86 na tento text nadväzuje. 	
ŠÚ SR 	Čl. I 
K bodu 7 - uvádzaciu vetu odporúčame upraviť „V §3 ods.2 začiatok znenia pred písmenom a) znie:“. 	O 	N 	Bolo by to v rozpore s Legislatívnymi pravidlami vlády SR. 	
ŠÚ SR 	Čl. I 
K bodu 15 – v §9 ods.1 prvej vete odporúčame uviesť správne slovo, ktoré sa vypúšťa. 	O 	N 	Ide o vypustenie správneho slova. 	
ŠÚ SR 	Čl. I 
K bodom 34, 69, 71, 93, 138, 139, 142, 176, 214 – znenia pri súbornej citácii niekoľkých paragrafov bez odsekov alebo ďalších pododsekov odporúčame upraviť v zmysle bodu 54 prílohy č.5 k Legislatívnym pravidlám vlády Slovenskej republiky (vložiť jednoduchú paragrafovú značku iba pred prvé príslušné číslo).  	O 	A 	 	
ŠÚ SR 	Čl. I 
K bodu 35 – v §30 odporúčame zosúladiť číslo odkazu nad slovami „osobitného predpisu“ s uvádzacou vetou k poznámke pod čiarou k predmetnému odkazu. 	O 	A 	 	
ŠÚ SR 	Čl. I 
K bodom 55, 61 a 206 – slová „uvádzacej vete“ odporúčame vypustiť. 	O 	N 	Bolo by to v rozpore s Legislatívnymi pravidlami vlády SR. 	
ŠÚ SR 	Čl. I 
K bodu 64 – začiatok znenia odporúčame upraviť „V §55 ods.1 a ods.2 písm. e) sa...“ Súčasne odporúčame, vzhľadom k bodu 68, neuvádzať znenie vo veci vypustenia poznámky pod čiarou k odkazu 28. 	O 	A 	 	
ŠÚ SR 	Čl. I 
K bodu 127 - začiatok znenia odporúčame upraviť „V §74 ods.14 začiatok znenia pred písmenom a) znie: „Poskytovateľ sociálnej služby môže jednostranne vypovedať zmluvu o poskytovaní sociálnej služby len z týchto dôvodov:“ a v písmene d)....“. 	O 	N 	Bolo by to v rozpore s Legislatívnymi pravidlami vlády SR. 	
ŠÚ SR 	Čl. I 
K bodu 142 – uvádzaciu vetu odporúčame upraviť „§77 a 78a vrátane nadpisov a §78b znejú:““. 	O 	N 	Bolo by to v rozpore s Legislatívnymi pravidlami vlády SR. 	
ŠÚ SR 	Čl. I 
K bodu 214 – uvádzaciu vetu odporúčame upraviť „Za §110e sa vkladá nadpis a §110f až 110t, ktoré znejú:“. 	O 	N 	Bolo by to v rozpore s Legislatívnymi pravidlami vlády SR. 	
ŠÚ SR 	Čl. II 
Úvodnú vetu k čl. II odporúčame upraviť v zmysle bodu 27 prílohy č.5 k Legislatívnym pravidlám vlády Slovenskej republiky (uviesť skrátené citácie všetkých predchádzajúcich noviel). 	O 	N 	Bolo by to v rozpore s Legislatívnymi pravidlami vlády SR. 	
ÚGKK SR 	k Čl. I bod 176 
V § 86 ods. 1 písm. g) navrhujeme slová "kópiu listu vlastníctva" nahradiť slovami "výpis z listu vlastníctva". 
Rovnaká pripomienka platí aj k § 88 ods. 2 písm. l). 
Odôvodnenie: 
Správa katastra vyhotoví na požiadanie výpis alebo kópiu zo súboru popisných informácií katastra nehnuteľností, ktoré sú verejnými listinami. Výpis z listu vlastníctva aj kópia originálu listu vlastníctva sú rovnocenné listiny, s tým rozdielom, že kópia obsahuje aj predchádzajúce zápisy o nehnuteľnosti, výpis obsahuje len platný stav bez predchádzajúcich zápisov. Výpis vyhotovuje správa katastra vo forme výstupu z informačného systému katastra nehnuteľností. Podľa nášho názoru nie je potrebné, aby žiadateľ o udelenie akreditácie vzdelávacieho programu predkladal ministerstvu spolu so žiadosťou „kópiu listu vlastníctva“, ale stačí, ak predloží „výpis z listu vlastníctva“. Pre posúdenie žiadosti je totiž postačujúce, ak je z listu vlastníctva zrejmý aktuálny stav.  	O 	N 	Stačí predložiť kópiu listu vlastníctva, nakoľko túto si má možnosť žiadateľ o akreditáciu odkopírovať sám, ale o výpis by musel požiadať kataster nehnuteľností a zaplatiť príslušný poplatok. 	
ÚNMS SR 	k názvu právneho predpisu 
V názve právneho predpisu navrhujeme vypustiť slová "v znení neskorších predpisov" z dôvodu duplicity. Ide o legislatívno-technickú pripomienku. 	O 	N 	Nie je možné akceptovať, ide o názov zákona, prvé slovné „v znení neskorších predpisov“ patrí k názvu zákona o živnostenskom podnikaní a druhé slovné spojenie „v znení neskorších predpisov“ patrí k zákonu o sociálnych službách. 	
NBS 	 Vzhľadom na to, že predložený návrh zákona predstavuje zvýšené nároky na rozpočet kapitoly MPSVaR SR, navrhujeme v kontexte potreby konsolidácie verejných financií kvantifikovanej v aktuálnom návrhu rozpočtu verejnej správy na roky 2014 až 2016 v doložke vplyvov vyšpecifikovať spôsob získania finančných zdrojov na financovanie potrieb, ktoré vzniknú prijatím návrhu zákona. Národná banka Slovenska navrhuje zvýšené finančné nároky, ktoré vzniknú prijatím návrhu zákona financovať prostredníctvom vnútorných úspor v rámci kapitoly rozpočtu MPSVaR SR bez dopadu na celkové hospodárenie verejnej správy. 	O 	ČA 	Podrobne sa uvedú zdroje na financovanie dopadov novely, nie je možné ich však pokryť z vlastných vnútorných rezerv kapitoly rozpočtu MPSVR SR.  	
OAP SVL ÚV SR 	K novelizačnému bodu 20 
V § 12 ods. 1 písm. a) bod 1 žiadame nahradiť slová „terénna sociálna služba“ slovami „terénna forma sociálnej služby“. Obdobne žiadame nahradiť tieto slová a tým zjednotiť uvedenú terminológiu v celom návrhu zákona (napríklad v novelizačných bodoch 24, 25, 35, 36).  	O 	ČA 	Pojem terénna sociálna služba sa spresnil doplnením slov krízovej intervencie, čím sa táto sociálna služba odlíšila od pojmu terénna forma sociálnej služby. 	
OAP SVL ÚV SR 	K novelizačnému bodu 70 
V § 63 ods. 1 žiadame nahradiť slová „štatutárny orgán“ slovami „štatutárnym orgánom“. Ide o gramaticko-štylistickú pripomienku. Obdobne žiadame upraviť i novelizačné body 72, 80,201.  	O 	A 	 	
OAP SVL ÚV SR 	K novelizačnému bodu 76 
V § 64 ods. 8 žiadame nahradiť slová „iný druh sociálnej služby než ten“ slovami „iný druh sociálnej služby ako ten“. Ide o gramaticko-štylistickú pripomienku.  	O 	A 	 	
OAP SVL ÚV SR 	K novelizačnému bodu 82 
1. V § 67a ods. 2 písm. a) žiadame nahradiť slová „právnická osoba“ slovami „právnickou osobnou“. Ide o gramatickú úpravu.  	O 	A 	 	
OAP SVL ÚV SR 	K novelizačnému bodu 82 
2. V § 67a ods. 2 písm. b) žiadame nahradiť slová „fyzická osoba“ slovami „fyzickou osobou“. Ide o gramatickú úpravu.  	O 	A 	 	
OAP SVL ÚV SR 	K novelizačnému bodu 82 
3. V § 67b ods. 1 žiadame nahradiť slová „právnická osoba, založená“ slovami „právnickou osobou, založenou“. Ide o gramatickú úpravu.  	O 	A 	 	
OAP SVL ÚV SR 	K novelizačnému bodu 82 
4. v § 67b ods. 2 žiadame nahradiť slová „na účel“ slovami „za účelom“. Ide o gramatickú úpravu.  	O 	A 	 	
OAP SVL ÚV SR 	K novelizačnému bodu 87 
V § 69 ods. 2 žiadame nahradiť slová „poskytovateľa sociálnej služieb“ slovami „poskytovateľa sociálnych služieb“. Ide o gramatickú úpravu.  	O 	A 	 	
OAP SVL ÚV SR 	K novelizačnému bodu 88 
V § 71 ods. 1 písm. b) a ods. 3 písm. b) žiadame nahradiť slová „§15 ods. 3 uvedených“ slovami „§15 ods. 3, uvedených“. Ide o gramatickú úpravu. 	O 	A 	 	
OAP SVL ÚV SR 	K novelizačnému bodu 98 
1. V § 72 ods. 5 písm. f) žiadame nahradiť slovo „dopravné, „ slovami „dopravné náklady“, nakoľko názov ekonomicky oprávnených nákladov podľa ods. 2 a 3 je „dopravné náklady“.  	O 	A 	 	
OAP SVL ÚV SR 	K novelizačnému bodu 98 
2. V § 72 ods. 5 písm. j) odporúčame preformulovať začiatok vety, nakoľko súčasné znenie je zo štylistického hľadiska nezrozumiteľné. Odporúčame napríklad formuláciu: „bežné transfery, týkajúce sa vreckového..“ alebo „bežné transfery, za účelom vyplatenia vreckového..“ 	O 	A 	 	
OAP SVL ÚV SR 	K novelizačnému bodu 103 
1. V § 72a ods. 8 žiadame vypustiť písm. e) slová: „posudzovaného zaopatreného dieťaťa jeho príjem“ žiadame doplniť do úvodnej vety odseku a to nasledovne: slová „Na účely platenia úhrady za sociálnu službu sa spoločne posudzujú a spoločne započítavajú príjmy u“ slovami „Na účely platenia úhrady za sociálnu službu sa u posudzovaného zaopatreného neplnoletého dieťaťa posudzuje jeho príjem; spoločne sa posudzujú a spoločne sa započítavajú príjmy u“. Cieľom tejto pripomienky je vyňať príjem posudzovaného nezaopatreného dieťaťa z výpočtu spoločného posudzovania a spoločného započítavania príjmov, nakoľko nie je zjavné s čím by mohol byť jeho príjem spoločne posudzovaný alebo spoločne započítaný. Sme názoru, že navrhované znenie predstavuje zrozumiteľnejšiu úpravu predmetného ustanovenia.  	O 	A 	 	
OAP SVL ÚV SR 	K novelizačnému bodu 103 
2. V § 72a ods. 9 žiadame nahradiť slová „platnú v čas“ slovami „platná v čase“. Ide o gramatickú pripomienku.  	O 	A 	 	
OAP SVL ÚV SR 	K novelizačnému bodu 122 
V § 74 ods. 7 písm. i) žiadame vymeniť slovosled vety nasledovným spôsobom: žiadame nahradiť slová „sumu úhrady za sociálnu službu po uplatnení § 73 ods. 1 až 7 a spôsob jej určenia, podmienky jej zúčtovania, podmienky jej vrátenia a lehotu na jej zúčtovanie.“ slovami „sumu úhrady za sociálnu službu po uplatnení § 73 ods. 1 až 7 a spôsob jej určenia, podmienky jej vrátenia, podmienky jej zúčtovania a lehotu na jej zúčtovanie. Ide o vhodnejšiu štylizáciu a sprehľadnenie ustanovenia.  	O 	A 	 	
OAP SVL ÚV SR 	K novelizačnému bodu 142 
1. V § 77 ods. 3 žiadame nahradiť slová „Priemerné bežné výdavky a priemerné skutočne dosiahnuté príjmy z platenia úhrady za sociálnu službu poskytovanú v pôsobnosti obce alebo vyššieho územného celku za predchádzajúci rozpočtový rok, bez ohľadu na to, či boli tieto výdavky uhradené alebo tieto príjmy z úhrady realizované v nasledujúcom rozpočtovom roku, obec a vyšší územný celok zisťuje v členení podľa jednotlivých druhov poskytovaných sociálnych služieb, ..“ slovami „Obec a vyšší územný celok zisťuje priemerné bežné výdavky a priemerné skutočne dosiahnuté príjmy z platenia úhrady za sociálnu službu poskytovanú v pôsobnosti obce alebo vyššieho územného celku za predchádzajúci rozpočtový rok, bez ohľadu na to, či boli tieto výdavky uhradené alebo tieto príjmy z úhrady realizované v nasledujúcom rozpočtovom roku, v členení podľa jednotlivých druhov poskytovaných sociálnych služieb, ..“ Podľa nášho názoru ide o prehľadnejšiu formuláciu uvedeného ustanovenia.  	O 	A 	 	
OAP SVL ÚV SR 	K novelizačnému bodu 142 
2. V § 78b ods. 3 žiadame vypustiť slovom „inak“ pre jeho nadbytočnosť. Ide o gramaticko-štylistickú pripomienku.  	O 	A 	 	
OAP SVL ÚV SR 	K novelizačnému bodu 142 
3. V § 78b ods. 6 písm. i) žiadame vypustiť slová „v medziach“ pre ich nadbytočnosť. Ide o gramaticko-štylistickú pripomienku.  	O 	A 	 	
OAP SVL ÚV SR 	K novelizačnému bodu 142 
4. § 78b ods. 9 žiadame preformulovať nasledovným spôsobom: žiadame nahradiť slová „ak sa po dobu 30 a viac po sebe nasledujúcich dní na tomto mieste neposkytuje sociálna služba.“ slovami „na ktorom sa po dobu 30 a viac po sebe nasledujúcich dní neposkytuje sociálna služba.“ Ide o štylisticky vhodnejšiu formuláciu predmetného ustanovenia.  	O 	A 	 	
OAP SVL ÚV SR 	K novelizačnému bodu 148  
V § 80 písm. c) bod 2 žiadame nahradiť slová „správny orgán“ slovami „správnym orgánom“. Obdobne žiadame nahradiť tieto slová i v § 80 písm. c) bod 3. Ide o gramatickú pripomienku.  	O 	A 	 	
OAP SVL ÚV SR 	K novelizačnému bodu 176 
1. V § 88 ods. 2 písm. i) žiadame nahradiť slová „žiada o udelenie akreditácie“ slovami „žiada udelenie akreditácie“. Predložka „o“ je v v uvedenom prípade nadbytočná. Ide o gramatickú úpravu.  	O 	A 	 	
OAP SVL ÚV SR 	K novelizačnému bodu 176 
2. V § 88 ods. 4 žiadame nahradiť slová „podľa prvej vety sa a preukazuje“ slovami „podľa prvej vety sa preukazuje. Ide o gramatickú úpravu.  	O 	A 	 	
OAP SVL ÚV SR 	K novelizačnému bodu 179 
V § 89 ods. 3 žiadame nahradiť slovo „ktorým“ slovom „kedy“. Ide o gramaticko-štylistickú pripomienku.  	O 	A 	 	
OAP SVL ÚV SR 	K novelizačnému bodu 201 
V § 94 ods. 7 žiadame nahradiť slová „štatutárny orgán“ slovami „štatutárnym orgánom“. Ide o gramatickú pripomienku.  	O 	A 	 	
OAP SVL ÚV SR 	K prílohe č. 2: K novelizačnému bodu 215 
1. V bode 2.7 v časti Indikátory žiadame nahradiť vo všetkých 3 bodových hodnoteniach 0-3 bodmi slová „so záujemcom a prijímateľom o sociálnu službu“ slovami „so záujemcom o sociálnu službu a prijímateľom sociálnej služby“. Ide o gramatickú pripomienku.  	O 	A 	 	
OAP SVL ÚV SR 	K prílohe č. 2: K novelizačnému bodu 215 
2. V bode 2.10 v časti Indikátory žiadame v časti ohodnotenej v rámci bodového hodnotenia 2 bodmi vypustiť čiarku za slovom „Supervízia“ pre jej nadbytočnosť. Ide o gramatickú pripomienku.  	O 	A 	 	
GP SR 	1. K bodu 5, § 2 ods. 7 
V bode 5, v § 2 ods. 7 navrhujeme slovo „skupiny“ nahradiť slovami „v skupine“ a pred slovo „ulicou“ vložiť slová „bytovým domom“ a čiarku. 	O 	A 	 	
GP SR 	2. K bodu 5, § 2 ods. 8 
V bode 5, v § 2 ods. 8 navrhujeme slová „súčasného výskytu negatívnych javov“ nahradiť slovami „výskytu viacerých negatívnych javov súčasne“. 	O 	A 	 	
GP SR 	3. K bodu 7 
V bode 7, v uvádzacej vete § 3 ods. 2 navrhujeme slová „a ktorá je“ nahradiť slovami „a ktorou je“ (na túto vetu nadväzujú slová „občan“, „cudzinec“, „rodinný príslušník“, „Slovák“, nie slová „občanom“, „cudzincom“, „rodinným príslušníkom“, „Slovákom“). 	O 	A 	 	
GP SR 	4. K bodu 13 
V bode 13, v § 8 ods. 7 navrhujeme slová „žiadosť podľa odseku 1 obci alebo vyššiemu územnému celku“ nahradiť slovami „žiadosť o zabezpečenie poskytovania sociálnej služby podľa odseku 1“. 	O 	A 	 	
GP SR 	5. K bodu 20 
V bode 20, v § 12 ods. 1 písm. a) bod 8 sa doterajšia „nízkoprahová sociálna služba pre deti a rodinu“ premenúva na „nízkoprahová sociálna služba pre deti, mládež a rodinu“ bez uvedenia dôvodu a bez toho, aby sa uviedlo, aký rozdiel je medzi pojmom „dieťa“ a „mládež“ používaným pre účely tohto zákona. Zákon v platnom znení (ani navrhovaný zákon s touto výnimkou) pojem „mládež“ nepoužíva. Navrhujeme vypustiť slovo „mládež“ alebo definovať rozdiel medzi pojmom „dieťa“ a „mládež“. Vypustenie slova „mládež“ bude potrebné vykonať v celom návrhu.  	O 	A 	 	
GP SR 	6. K bodu 29 
V bode 29, v § 17 ods. 1 navrhujeme vypustiť slová „užívanie spoločných priestorov“ („užívanie“ nemá charakter „obslužnej činnosti“) a v dôsledku toho slovo „týchto“ nahradiť slovom „spoločných“. 	O 	A 	 	
GP SR 	7. K bodu 35 
V bode 35, v názve a v znení § 24a navrhujeme pred slová „sociálna služba“ vložiť slovo „nízkoprahová“, aby sa jasne vyjadril rozdiel medzi obsahom vyjadreným slovným spojením „terénna forma sociálnej služby“ s doterajšou skratkou „terénna sociálna služba“ a sociálnou službou v zmysle § 24a. 
 	O 	ČA 	V príslušných ustanoveniach bolo slovné spojenie terénna sociálna služba doplnené slovami „krízovej intervencie“, čím sa jednoznačne táto sociálna služba odlíšila od terénnej formy.  	
GP SR 	8. K bodu 35, § 24d 
V bode 35, v § 24d ods. 1 v úvodnej vete navrhujeme slová „fyzickým osobám“ nahradiť slovami „fyzickej osobe“. V ustanoveniach § 24a, 24b, 24c, § 25 až 29 sa používa singulár, len v § 24d sa používa plurál. 	O 	A 	 	
GP SR 	9. K bodu 35, § 25 
V bode 35, v § 25 písm. a) body 3 a 4 navrhujeme zvážiť, či poskytnutie „nevyhnutného ošetrenia“ nie je obsahom „ošetrovateľskej starostlivosti“. 	O 	N 	Už v ustanovení § 22 platného zákona o sociálnych službách sa umožňuje vybraným zariadeniam sociálnych služieb poskytovať zdravotnú starostlivosť v rozsahu ošetrovateľskej starostlivosti .	
GP SR 	10. K bodu 35, § 29 
V bode 35, v § 29 ods. 2 navrhujeme vypustiť slovo „uvedenej“. 	O 	A 	 	
GP SR 	11. K bodu 35, § 30 
V bode 35, v § 30 je na konci textu poznámka označená omylom číslom „20“ namiesto správneho označenia číslom „25“. 	O 	A 	 	
GP SR 	12. K bodu 38 
V bode 38, v § 34 ods. 1 navrhujeme za slová „dovŕšila 16. rok veku“ doplniť slovo „a“. 	O 	A 	 	
GP SR 	13. K bodu 70 
V bode 70, v § 63 ods. 1 navrhujeme nahradiť slová „štatutárny orgán“ slovami „štatutárnym orgánom“. Rovnakú zmenu navrhujeme vykonať aj v § 64 ods. 2 písm. b) bod 1 a v § 65 ods. 6 písm. b). Navrhované, gramaticky správne znenie je už v § 66 ods. 1 písm. b) platného zákona. 	O 	A 	 	
GP SR 	14. K bodu 71 
V bode 71, v § 63 ods. 4 navrhujeme zvážiť, či odbornú spôsobilosť na účely poskytovania sociálnej služby preukazuje získanie vysokoškolského vzdelania druhého stupňa bez ohľadu na študijný odbor a ak skutočne nezáleží na študijnom odbore, či je nevyhnutné vysokoškolské vzdelanie druhého stupňa. Domnievame sa, že bakalár z odboru ošetrovateľstva alebo sociálnych služieb a poradenstva má lepšie predpoklady ako magister z odboru matematiky, geológie a pod. 	O 	N 	Vzhľadom na to, že v tomto prípade nejde o vymedzenie odbornej spôsobilosti pre zamestnancov poskytujúcich sociálnu službu priamo klientom, ale o určenie odbornej spôsobilosti (stupeň vzdelania) pre zodpovedného zástupcu, ktorý aktívne nemusí vykonávať jednotlivé odborné činnosti, nie je potrebné u neho vyžadovať aj vzdelanie v konkrétnom študijnom odbore. Zámerom tejto úpravy bolo zamedziť, aby zodpovednou osobou mohla byť fyzická osoba so základným vzdelaním a zároveň vymedziť pri ktorých sociálnych službách sa vyžaduje stredoškolské (napr. nocľaháreň) alebo vysokoškolské vzdelanie (napr. špecializované zariadenie). 	
GP SR 	15. K bodu 72 
V bode 72, v § 64 ods. 3 navrhujeme nahradiť slová „štatutárny orgán“ slovami „štatutárnym orgánom“. 	O 	A 	 	
GP SR 	16. K bodu 80 
V bode 80, v § 66 ods. 1 písm. b) navrhujeme nahradiť slová „štatutárny orgán“ slovami „štatutárnym orgánom“. 	O 	A 	 	
GP SR 	17. K bodu 82 
V bode 82, v § 67b ods. 1 navrhujeme slová „za predchádzajúci kalendárny rok do 30. júna príslušného roka, ak v predchádzajúcom kalendárnom roku poskytovali sociálnu službu“ nahradiť slovami „do 30. júna bežného roka za predchádzajúci kalendárny rok, ak v ňom poskytovali sociálnu službu“. 	O 	N 	Ide o zaužívané pojmy v praxi, zmena by mohla spôsobiť neporozumenie textu. 	
GP SR 	18. K bodu 83 
V bode 83, v § 68 ods. 1 písm. a) navrhujeme za slovo „neúplných“ vložiť slovo „podstatných“. Inak by muselo byť rozhodnuté o výmaze aj v prípade, že by chýbal nepodstatný údaj, ktorý nemá vplyv na podmienky zápisu do registra. 	O 	A 	 	
GP SR 	19. K bodu 98 
V bode 98, v § 72 ods. 5 v úvodnej vete navrhujeme slová „ktorými sú“ nahradiť slovami „ktoré tvoria“. 
V ods. 5 písm. d) navrhujeme pred slovo „energie“ vložiť slová „výdavky na“ a slovo „voda“ nahradiť slovom „vodu“. 
V ods. 5 písm. e) navrhujeme pred slovo „materiál“ vložiť slová „výdavky na“. 
V ods. 5 písm. g) navrhujeme pred slovo „rutinná“ vložiť slová „výdavky na“ a slová „rutinná údržba a štandardná údržba“ nahradiť slovami „rutinnú údržbu a štandardnú údržbu“. 
V ods. 5 písm. j) navrhujeme pred slovo „služby“ vložiť slová „výdavky na“.  	O 	A 	 	
GP SR 	20. K bodu 103, § 72a ods. 8 
V bode 103, v § 72a ods. 8 navrhujeme na konci úvodnej vety nahradiť slovo „u“ slovami „pri posudzovaní“. V súvislosti s tým pod písmenom a) vypustiť slovo „posudzovanej“, pod písmenami b) a c) vypustiť slovo „posudzovaných“ a pod písmenami d) a e) vypustiť slovo „posudzovaného“. 	O 	N 	Ide o ustálené pojmy používané v sociálnej legislatíve aj v iných právnych predpisoch. 	
GP SR 	21. K bodu 103, § 72a ods. 9 
V bode 103, v § 72a ods. 9 navrhujeme vypustiť a odseky 10 až 13 označiť ako odseky 9 až 12. Namiesto odseku 9 navrhujeme v bode 104 doplniť znenie § 73 ods. 1 na konci slovami „v čase zisťovania príjmu alebo v čase prehodnocovania príjmu“. 	O 	N 	Navrhované znenie je zrozumiteľnejšie. 	
GP SR 	22. K bodu 109 
V bode 109, v § 73 ods. 8 navrhujeme slovo „dvojnásobku“ nahradiť slovom „dvojnásobok“. 	O 	A 	 	
GP SR 	23. K bodu 110 
V bode 110, v § 73 ods. 10 navrhujeme slovo „dvojnásobku“ nahradiť slovom „dvojnásobok“. 	O 	A 	 	
GP SR 	24. K bodu 118 
V bode 118, v § 74 ods. 1 navrhujeme slová „to tento zákon“ nahradiť slovami „tento zákon takúto možnosť“ alebo alternatívne nahradiť slovo „ustanovuje“ slovom „pripúšťa“. Zákon nikdy neustanovuje povinnosť odchýliť sa od jeho ustanovení. 	O 	A 	 	
GP SR 	25. K bodu 127 
V bode 127, v § 74 ods. 14 navrhujeme ponechať v uvádzacej vete slovo „služby“ a nahradiť len slovo „ak“, inak veta stráca zmysel. 	O 	A 	 	
GP SR 	26. K bodu 129 
V bode 129, v § 75 ods. 1 navrhujeme slová „ak o poskytovanie tejto sociálnej služby neverejného poskytovateľa sociálnej služby požiadala obec a poskytuje“ nahradiť slovami „a ktorý na žiadosť obce poskytuje“. 	O 	N 	Text v návrhu novely je zrozumiteľnejší. 	
GP SR 	27. K bodu 134 
V bode 134, v § 75 ods. 6 písm. j) navrhujeme slová „terénna sociálna služba“ nahradiť slovami „terénna forma sociálnej služby“. 	O 	N 	V ustanovení § 75 odsek 6 v písm. j) ide o druh sociálnej služby (terénna sociálna služba vykonávaná prostredníctvom terénnych programov) a nie o formu sociálnej služby, ktorá sa poskytuje v teréne. 	
GP SR 	28. K bodu 142 
V bode 142, v § 77 ods. 9 sa prikláňame k alternatíve s odsekom 9. Považujeme za vhodné usilovať, aby ekonomicky oprávnené náklady na poskytovanie sociálnych služieb neverejným poskytovateľom neboli vyššie, ako sú priemerné náklady obce. 	O 	A 	 	
GP SR 	29. K bodu 143 
V bode 143, v § 79 ods. 1 písm. g) navrhujeme slová „rozhoduje o pokute za správne delikty“ nahradiť slovami „koná o správnych deliktoch“. O pokute za správny delikt nemožno rozhodnúť mimo (bez) správneho konania. V prípade zohľadnenia pripomienok č. 31 a 32 možno platné znenie § 79 ods. 1 písm. g) ponechať bez zmeny. 	O 	ČA 	Úprava sa vykoná v § 79 odsek 1 písm. h) doplnením nového bodu 4, ktorý znie:
4. pokute za správne delikty.“
Predvetie tohto ustanovenia explicitne ustanovuje, že ministerstvo je správnym orgánom o ...
 	
GP SR 	30. K bodu 195 
V bode 195, v § 92 ods. 8 navrhujeme doplniť maximálnu lehotu, v ktorej sú obec a vyšší územný celok povinní rozhodnúť o odkázanosti na pomoc inej fyzickej osoby. 	O 	N 	V prípadoch prednostného prijatia z dôvodu ohrozenia života a zdravia samosprávne orgány aj bez určenia lehoty rozhodujú veľmi promptne.  	
GP SR 	31. K bodu 206 
V bode 206 navrhujeme ponechať slovo „uloží“ a nenahrádzať ho slovami „môže uložiť“. Na úvahe správneho orgánu je výška sankcie v rámci stanoveného rozpätia, čo dostatočne bráni „rozporu s požiadavkou spravodlivého a primeraného postihu“. Navrhovaná zmena by rozšírila priestor pre úvahu a tým aj pre korupciu. Úvahy obsiahnuté v odôvodnení, že k porušeniu sankcionovaných povinností by mohlo dôjsť napríklad v súvislosti s prírodnou pohromou, sa porušenia väčšiny povinností netýkajú. Plnenie povinností obsiahnutých v ustanovení § 101 písm. a) až e) je z väčšej časti závislé len na dobrej vôli poskytovateľa sociálnych služieb. Pre naplnenie skutkovej podstaty deliktu prevažne nepostačuje jednorazové krátkodobé porušenie povinností („nedodržiava povinnosti“, „neutvára podmienky“...). Ak je navrhovateľ iného názoru, môže zmenou príslušných ustanovení vykonať vhodnú korekciu. 	O 	N 	Pri aplikácii a interpretácii ustanovenia sa predpokladá, že fakultatívnosť uloženia pokuty sa zmení na obligatórnosť pri opakovanom porušení povinností, resp. pri dlhodobom porušení povinností. Ministerstvo, ako príslušný správny orgán je viazané Správnym poriadkom rozhodovať vo veci tak, aby v skutkovo zhodných alebo podobných prípadoch nevznikali neodôvodnené rozdiely. 	
GP SR 	32. K bodu 208 
V bode 208 navrhujeme zvážiť, či namiesto vypustenia § 103 by nebola vhodnejšia jeho zmena. Prax v mnohých oblastiach ukazuje, že aj menší osobný postih konkrétnej zodpovednej fyzickej osoby (podnikateľa alebo konateľa) má vyšší preventívny účinok, ako väčší postih právnickej osoby, hospodárenie ktorej nemá vždy dopad na príjem riadiacich pracovníkov. Výšku sankcií za priestupky je možné zákonom upraviť. Skutkové podstaty priestupkov môžu byť koncipované odlišne od skutkových podstát správnych deliktov, pričom možno zohľadniť zavinenie. S vyhovením tejto pripomienke súvisí prípadná zmena ustanovenia § 110s. 	O 	N 	Vypustenie osobitnej právnej úpravy priestupkov považujeme za opodstatnené vzhľadom na povahu a účel sociálnych služieb. Právna úprava správnych deliktov obsahuje úpravu postihu poskytovateľa sociálnej služby, ktorým môže byť právnická osoba alebo fyzická osoba, za nedodržanie alebo porušenie ustanovených povinností – skutkových podstát. Ide o porušenie právnej povinnosti štatutárnym orgánom poskytovateľa sociálnej služby alebo jeho zamestnancami (vedúci zamestnanci, podriadení zamestnanci) a toto porušenie sa prizná poskytovateľovi sociálnej služby. Týmto však nie je vylúčená zodpovednosť zamestnanca poskytovateľa sociálnej služby za náhradu škody spôsobenej zaplatením pokuty poskytovateľom sociálnej služby. 	
GP SR 	33. K bodu 214 
V bode 214, v § 110k ods. 1 na konci prvej vety navrhujeme doplniť slová „na túto skutočnosť je povinný prijímateľa sociálnej služby bezodkladne upozorniť“. 	O 	A 	 	
KOZ SR 	 K bodom č. 49 a 58: 
V predloženom návrhu zákona sa ustanovenie § 49 ods. 2 navrhuje doplniť o slová: „tak, aby výsledky posúdenia .... neboli v rozpore s výsledkami sociálnej posudkovej činnosti podľa § 50 ods. 7.“ a ustanovenie § 50 ods. 7 doplniť: „Výsledky posudzovania .... nesmú byť v rozpore s výsledkami lekárskej posudkovej činnosti podľa § 49 ods. 10.“ Čiže dve posudkové činnosti nesmú byť v rozpore, ale ak dôjde k rozporu v lekárskom posudku podľa § 49 ods. 10 a v posudku sociálnej posudkovej činnosti podľa § 50 ods. 7, ktorá z posudkových činností sa musí prispôsobiť tej druhej? Zákon by mal jednoznačne vymedziť, ktorá z posudkových činností je prvotná a smerodajná (mala by to byť lekárska posudková činnosť) a ktorá z dvoch posudkových činností vychádza z tej prvotnej a nemôže byť s ňou v rozpore (to by mala byť sociálna posudková činnosť), aby sa predišlo zbytočným sporom. 

K bodom č. 104 až 110: 
KOZ SR hodnotí pozitívne zvýšenie súm, ktoré musia ostať spoločne posudzovaným osobám pri určení povinnosti uhrádzať sociálne služby, avšak ani po zvýšení týchto súm, ktoré musia ostať spoločne posudzovaným osobám ich nepovažuje za dostatočné. Pokiaľ sa v rodine (ktorej členovia sú spoločne posudzovaní) nachádza prijímateľ sociálnej služby, teda zdravotne postihnutá osoba alebo osoba, ktorá sa v zmysle zákona č. 448/2008 Z. z. nachádza v nepriaznivej sociálnej situácii, je povinnosť platiť za sociálne služby rozšírená na všetkých členov rodiny. Pokiaľ ide o bežnú slovenskú rodinu s priemernými alebo podpriemernými príjmami, celá rodina je ekonomicky postihnutá, lebo jej príjem je dlhodobo obmedzený na dvojnásobok súm životného minima, čo pre štvorčlennú rodinu s dvomi deťmi predstavuje iba 1 034,24 euro mesačne. Ak je príjem rodiny vyšší, musia platiť za sociálne služby. To znamená, takto „postihnutá“ rodina (napr. so zdravotne postihnutým dieťaťom, rodičom alebo prarodičom) si nemôže naplánovať dlhodobé investície, napr. úver na kúpu bytu, auta alebo bytového zariadenia, lebo ich príjem je výrazne a dlhodobo oklieštený. Takáto situácia spôsobuje sociálnu a ekonomickú stagnáciu rodiny a jej podstatne nevýhodnejšie podmienky v porovnaní s rodinami v ktorých nie je prijímateľ sociálnej služby. Na základe uvedených skutočností KOZ SR považuje za nevyhnutné stanovenie vyšších hraníc pre sumy ktoré musia ostať spoločne posudzovaným osobám v rodinách s poberateľom sociálnej služby. 
Zásadná pripomienka. 

K bodu č. 110: 
KOZ SR zásadne nesúhlasí s povinnosťou rodičov alebo detí uhrádzať nezaplatenú časť alebo celú sumu za sociálne služby poskytnuté ich rodinným príslušníkom v prípade, že nepatria do skupiny spoločne posudzovaných osôb. Najmä v prípade rodičov, ktorí sú z dôvodu chorôb vyššieho veku, odkázaní na sociálne služby, na zaplatenie ktorých im vo väčšine prípadov ich nízke dôchodky nestačia, nastupuje alimentačná povinnosť detí. Ak je príjem dospelého dieťaťa takéhoto rodiča vyšší ako 396,18 euro mesačne, musí platiť za pobyt svojho rodiča v zariadení sociálnych služieb. Takáto situácia postihuje ekonomickú aj sociálnu stabilitu dieťaťa, ktoré je potrestané za zlý zdravotný stav svojho rodiča a dostáva ho do ekonomicky neriešiteľnej situácie. Pritom sa vôbec neberie do úvahy skutočnosť, že prevažná väčšina starších ľudí, odkázaných na sociálne služby, celý život pracovala, odvádzala dane a odvody a teraz, keď im je štát povinný zabezpečiť v zmysle Čl. 39 Ústavy SR primerané hmotné zabezpečenie v starobe prenáša štát túto povinnosť na ich deti. KOZ SR nepovažuje za správne požadovať úhradu za sociálne služby pre starších alebo zdravotne postihnutých občanov od rodičov alebo detí, pokiaľ ich príjem nedosahuje aspoň dvojnásobok priemernej mzdy v SR. 
Zásadná pripomienka. 

 	Z 	N 	Rozpor odstránený.
K bodom č. 49 a 58: 
Nie je možné akceptovať, nakoľko pri posudzovaní odkázanosti na pomoc inej osoby majú obe posudkové činnosti rovnocenné postavenie. V každom správnom konaní, ktorého predmetom je posudzovanie a následne rozhodovanie o stupni odkázanosti klienta môže byť podkladom rozhodnutia len jeden posudok, ktorý je výsledkom medicínskeho a sociálneho posudzovania. Preto ak by nastala situácia, že tieto dva posudky nebudú v súlade, je potrebné , aby spoločne lekár/sestra a sociálny pracovník každý prípad individuálne prerokovali (sú to zamestnanci toho istého odboru /úseku a nie dvoch rozdielnych orgánov) a dospeli k spoločnému záveru. 

K bodom č. 104 až 110:
Nie je možné akceptovať, nakoľko ďalšie zvýšenie hraníc ochrany príjmu znamená zvýšený dopad na rozpočty obcí a vyšších územných celkov, ktoré v čase hospodárskej krízy a konsolidácie nemajú dostatok finančných zdrojov.

K bodu č. 110 (§ 73 odsek 10): 
Nie je možné akceptovať, nejde o zakotvenie novej povinnosti, už v platnej právnej úprave rodičia a deti túto povinnosť majú vychádzajúc z vyživovacej povinnosti medzi rodičmi a deťmi navzájom, návrhom v novele sa len precizuje toto ustanovenie a explicitne sa upravuje, že ide o zaopatrené plnoleté deti a mení sa poradie vyživovacej povinnosti (v prvom rade to budú zaopatrené plnoleté deti).

SKSAPA 	v prílohe č. 4 časť I . písm. e) 
Navrhujeme v prílohe č. 4 časť I . písm. e) po piatom bode sa bodka nahrádza čiarkou 
a dopĺňa sa písmeno f), ktoré znie: 
„f) dodržiavanie liečebného režimu 
1. Nákup liekov 
2. Polohovanie 
Odôvodnenie: 
Ostatné výkony navrhované v novele zákona o sociálnych službách sú zdravotné výkony, uvedené v katalógu zdravotných výkonov ako aj vo vyhláške. č. 109/2009 Z. z., ktorou sa ustanovuje výber zdravotných výkonov z katalógu zdravotných výkonov, ktoré v zariadeniach sociálnych služieb vykonávajú zamestnanci zariadenia sociálnych služieb – sestra, prípadne zdravotnícky asistent. 
Do vybraných zariadení sociálnych služieb /Špecializované zariadenie, DSS, ZPS, DOS/ sú v súčasnosti prijímaní klienti ťažko telesne a duševne postihnutí, polymorbidní, zomierajúci, ktorí majú minimálne 5 závažných lekárskych diagnóz, ťažkú psychiatrickú diagnózu, so stupňom odkázanosti 
5 – 6 – ktorí užívajú veľké množstvo liekov, ktoré sú v týchto zariadeniach po mesačnej objednávke vo veľkých množstvách a s ktorými môže pracovať len sestra /aby sa predišlo ich zámene, zlému dávkovaniu, odcudzeniu a pod./ a nie opatrovateľka !!! V ZSS sa nestará opatrovateľka o jedného klienta – je tu veľa druhov a veľké množstvo liekov, veľa druhov inzulínov – ich zlým podaním, či  nesprávnym dávkovaním môže dôjsť k smrti klienta ZSS. 
Obsah vzdelávania v opatrovateľských kurzoch nie je zameraný na podávanie liekov, aplikáciu inzulínu, ani na vyšetrenie krvi. Neodborne vykonávanie zdravotných výkonov môže poškodiť klienta. 	Z 	ČA 	Návrh akceptovaný tak, že sa v právnej úprave navrhuje rozlišovať rozsah poskytovaných úkonov v rámci dodržiavania liečebného režimu vykonávaných opatrovateľkami v domácnosti a v pobytových zariadeniach, pričom pri opatrovaní v domácnosti sa navrhuje vykonávať nákup liekov, podávanie liekov, aplikácia mastí, kontrola glykémie glukomerom, odmeranie krvného tlaku, pulzu a telesnej teploty, aplikácia liečiva subkutánne (napríklad inzulínu) polohovanie a v zariadení sociálnych služieb sa navrhuje v rámci opatrovania vykonávať nákup liekov a polohovanie. 	
SKSAPA 	Prílohy č. 1 
Návrh: 
Do Prílohy č. 1 zákona č. 448/2008 o sociálnych službách, ktorá určuje maximálny počet prijímateľov sociálnej služby na jedného zamestnanca a minimálny percentuálny podiel odborných zamestnancov na celkovom počte zamestnancov zakomponovať v časti  percentuálny podiel odborných zamestnancov na celkovom počte zamestnancov maximálny počet klientov na jednu sestru v službe „ 40“ vo vybraných zariadeniach sociálnych  služieb /DSS, ZpS, DOS, ŠZ/. 

Odôvodnenie: 
Táto úprava personálneho normatívu je nevyhnutná pre poskytovanie bezpečnej a odbornej ošetrovateľskej starostlivosti klientom vo vybraných zariadeniach sociálnych služieb. 
V súčasnosti sa často stáva, že je v zariadení jedna sestra aj na 100 klientov, niekedy dokonca na 200 alebo nie je v zariadení sociálnych služieb vôbec a tým dochádza k ohrozeniu života a zdravia klientov a na druhej strane sestra je pod neustálym tlakom, že niečo nestihne nemôže byť u každého klienta, ktorý ju potrebuje a tak môže dôjsť k neposkytnutiu potrebnej ošetrovateľskej starostlivosti. 	Z 	N 	Rozpor odstránený.
Vykonávanie ošetrovateľských výkonov sestrou v zariadeniach sociálnych služieb nepatrí do predmetu právnej úpravy sociálnych služieb, navyše ide o odbornú činnosť, ktorú poskytovateľ môže vlastnými zamestnancami vykonávať len fakultatívne a môže si ju zabezpečovať aj prostredníctvom iných foriem, napr. ADOS alebo licencovanou sestrou. Navrhujeme túto požiadavku adresovať MZ SR, ktoré pripravuje novú právnu úpravu financovania ošetrovateľských výkonov a v rámci nej sa môže zaoberať aj Vašim návrhom, za predpokladu, že ošetrovateľské úkony budú financované z verejného zdravotného poistenia. 	
SKSAPA 	§ 35 a § 39 
Návrh: 
§ 35 sa dopĺňa odsekom 3, ktorý znie: 
„(3) V zariadení pre seniorov je možné poskytovať sociálnu službu najviac pre 40 prijímateľov sociálnej služby v jednej bytovej budove.“. 
§ 39 sa dopĺňa odsekom 4, ktorý znie: 
„(4) V špecializovanom zariadení možno poskytovať sociálnu službu najviac pre 22 prijímateľov sociálnej služby v jednej bytovej budove.“. 

Odôvodnenie: 
Navrhujeme, aby sa maximálny počet prijímateľov vymenil z dôvodu, že do zariadenia pre seniorov sú prijímaní aj klienti s nižším stupňom odkázanosti na pomoc inej fyzickej osoby ako do špecializovaného zariadenia, sú mentálne v poriadku a celoeurópsky trend je pre špecializované zariadenia maximálny počet klientov 20. 	O 	A 	V zariadení pre seniorov sa navrhuje počet klientov 22 s cieľom vytvoriť rodinné prostredie, pokiaľ                 v špecializovanom zariadení pôjde skôr o klientov         s vymedzenými závažnými postihnutiami. 	
SOCP 	K bodu 55 - § 50 ods. 1 
Vzhľadom na to, že v novelizačnom bode 56, upravujúcom § 50 dochádza k zmene celého odseku 1, novelizačný bod 55 (úprava úvodnej vety § 50 ods. 1) z dôvodu nadbytočnosti navrhujeme vypustiť.  	O 	A 	 	
ÚOOÚ 	K Čl. I bod 9 § 8 ods. 1 
Požadujeme vytvoriť taxatívny (uzavretý) zoznam osobných údajov, ktoré bude žiadateľ o poskytovanie sociálnej služby uvádzať v žiadosti. 

Odôvodnenie: 
Navrhovaná dikcia predmetného ustanovenia („najmä“) umožňuje demonštratívny spôsob výkladu, čo z hľadiska právneho základu spracúvania osobných údajov nie je možné považovať za správne. V tomto prípade je totiž právnym základom spracúvania osobných údajov osobitný zákon, ktorý musí mať z hľadiska ustanovenia § 10 ods. 2 zákona č. 122/2013 Z. z. o ochrane osobných údajov a o zmene a doplnení niektorých zákonov (ďalej len „zákon č. 122/2013 Z. z.“) určité obsahové náležitosti. 
Prevádzkovateľ v intenciách uvedeného ustanovenia spracúva osobné údaje bez súhlasu dotknutej osoby, ak účel spracúvania osobných údajov, okruh dotknutých osôb a zoznam osobných údajov ustanovuje osobitný zákon. Prevádzkovateľ spracúva osobné údaje len v rozsahu a spôsobom, ktorý ustanovuje osobitný zákon. Spracúvané osobné údaje možno z informačného systému poskytnúť, sprístupniť alebo zverejniť len vtedy, 
ak osobitný zákon ustanovuje účel poskytovania, sprístupňovania alebo zverejňovania, zoznam osobných údajov, ktoré možno poskytnúť, sprístupniť alebo zverejniť, ako aj tretie strany, ktorým sa osobné údaje poskytujú, prípadne okruh príjemcov, ktorým sa osobné údaje sprístupňujú. 
Zoznam osobných údajov má povahu uzavretého kumulatívne aplikovaného konkrétneho zoznamu. Zoznam osobných údajov môže byť nahradený rozsahom osobných údajov (t.j. otvoreným „zoznamom“) iba v súlade s § 10 ods. 4 zákona č. 122/2013 Z. z., keď sa v osobitnom zákone nedajú vopred konkrétne určiť jednotlivé osobné údaje, ktoré majú byť predmetom spracúvania. V prípade Navrhovaného materiálu nie sme toho názoru, že je možné vymedziť osobné údaje rozsahom. Z uvedených dôvodov požadujeme v predmetnom ustanovení vytvoriť zoznam osobných údajov.  	Z 	A 	 	
ÚOOÚ 	K Čl. I bod 35 § 24 ods. 3 
Navrhujeme precizovať časť vety „Poskytuje sa anonymne bez potreby preukazovania sa osobnými dokladmi“ napríklad nasledovným spôsobom „Poskytuje sa anonymne bez preukazovania identity fyzickej osoby dokladom totožnosti...“ 
Odôvodnenie: 
Navrhované precizovanie je právne presnejšie a nahrádza právne neurčitý pojem „osobné doklady“ právne určitým pojmom „doklad totožnosti“, ktorým je v našom právnom poriadku občiansky preukaz alebo cestovný doklad (napr. cestovný pas, služobný pas, diplomatický pas, náhradný cestovný doklad Európskej únie atď.).  	O 	A 	 	
ÚOOÚ 	K Čl. I bod 35 § 29 ods. 2 
Navrhujeme rozšíriť povinnosť zariadenia núdzového bývania zabezpečiť anonymitu tam ubytovanej fyzickej osobe v nepriaznivej životnej situácii nielen na situácie, keď je potrebné chrániť jej život alebo zdravie, ale aj na situácie, keď takáto fyzická osoba požiada zariadenie núdzového bývania o utajenie svojej totožnosti v súvislosti s pobytom v takomto zariadení na základe práva na ochranu súkromia a rodinného života 
(napr. Čl. 7 Charty základných práv Európskej únie). 
Odôvodnenie: 
Limitovanie možnosti poskytnúť anonymitu resp. ochranu súkromia iba na základe subjektívneho hodnotenia toho či je ubytovaná fyzická osoba v nepriaznivej životnej situácii ohrozená na živote alebo na zdraví sa nám nejaví ako nedostatočná. Vzhľadom na citlivosť takýchto prípadov (napr. ženy vystavené domácemu násiliu apod.) by mala byť vytvorená legislatíva umožňujúca chrániť súkromie týchto fyzických osôb vo väčšej miere, a to aj v súvislosti s tým, že informácia o pobyte v takomto type zariadenie môže mať negatívny vplyv na ďalší život dotknutej osoby (napr. z dôvodu možného znevýhodnenia pri hľadaní práce apod.).  	O 	A 	 	
ÚOOÚ 	K Čl. I bod 37 § 33 ods. 4, k Čl. I bod 68 § 61 ods. 3 apod. 
Ak z Navrhovaného materiálu resp. zo zákona č. 448/2008 Z. z. o sociálnych službách a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov vyplýva potreba spracúvať kópie úradných dokladov, tak požadujeme právnu úpravu zosúladiť s § 15 ods. 6 zákona č. 122/2013 Z. z. doplnením ustanovenia, ktoré by v Čl. I Navrhovaného materiálu umožňovalo získavať osobné údaje nevyhnutné na dosiahnutie účelu spracúvania kopírovaním, skenovaním alebo iným zaznamenávaním úradných dokladov bez súhlasu dotknutej osoby. 
Odôvodnenie: 
Je zrejmé, že v súvislosti s uzavretím zmluvy o poskytovaní sociálnej služby je niekedy nevyhnuté predloženie úradných dokladov, pričom mnohokrát sú takéto dokumenty aj rôznym spôsobom uchovávané. V súčasnom znení zákona 
č. 448/2008 Z. z. o sociálnych službách a o zmene a doplnení niektorých zákonov (ďalej len „zákon č. 448/2008 Z. z.“) v znení neskorších predpisov, obdobné ustanovenie absentuje. Z uvedeného dôvodu požadujeme zosúladenie uvedeného zákona s § 15 ods. 6 zákona č. 122/2013 Z. z.  	O 	A 	 	
ÚOOÚ 	K Čl. I. bod 176 § 87 ods. 1 
Požadujeme vytvoriť taxatívny (uzavretý) zoznam osobných údajov, ktoré budú súčasťou rozhodnutia o udelení akreditácii a požadujeme tiež precizovať okruh dotknutých (fyzických osôb), o ktorých budú osobné údaje spracúvané. Táto pripomienka je zásadná. 
Odôvodnenie: 
Potreba zosúladenia Navrhovaného materiálu s § 6 ods. 2 písm. d) a § 10 ods. 2 zákona č. 122/2013 Z. z.  	Z 	A 	 	
ÚOOÚ 	K Čl. I bod 176 § 87 ods. 2 a § 88 ods. 2 písm. c) a d) 
Požadujeme ustanovenia zosúladiť s § 15 ods. 6 zákona č. 122/2013 Z. z. Táto pripomienka je zásadná. 
Odôvodnenie: 
V uvedených prípadoch je potrebné, aby Navrhovaný materiál výslovne umožňoval získavať osobné údaje nevyhnutné na dosiahnutie účelu spracúvania kopírovaním, skenovaním alebo iným zaznamenávaním úradných dokladov na nosič bez súhlasu dotknutej osoby.  	Z 	A 	 	
ÚOOÚ 	Nad rozsah Navrhovaného materiálu 
Požadujeme aktualizovať ustanovenie § 94 zákona č. 448/2008 Z. z. o sociálnych službách a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov v súvislosti s obsahovými náležitosťami v zmysle § 10 ods. 2 zákona č. 122/2013 Z. z., tak aby boli reflektované podstatné zmeny a doplnenia, ktoré vyplývajú z Navrhovaného materiálu. Zároveň požadujeme vypustenie § 94 ods. 2 zákona č. 448/2008 Z. z. 
Odôvodnenie: 
Navrhovaný materiál podstatne dopĺňa podmienky spracúvania osobných údajov na účely zákona č. 448/2008 Z. z. (napr. spresňuje právnu úpravu údajov o príjme (bod 103), rozširuje okruh dotknutých osôb (bod 188), ustanovuje nové zoznamy osobných údajov (bod 176) apod. Uvedené skutočnosti je potrebné z hľadiska ochrany osobných údajov nutné hodnotiť ako závažné úpravy, ktoré by mali byť súhrnne reflektované v ustanovení § 94 zákona č. 448/2008 Z. z., kde je špecifická právna úprava spracúvania osobných údajov na účely tohto zákona upravená súhrnne. Napríklad navrhujeme prepojiť § 94 ods. 4 písm. g) zákona č. 448/2008 Z. z. odkázaním na Čl. I bod 103 § 72a alebo § 94 ods. 4 písm. f) považujeme za potrebné zúžiť formuláciou „v rozsahu nevyhnutnom na dosiahnutie účelu spracúvania podľa prílohy č. 3 bod A tohto zákona“. 
Vypustenie § 94 ods. 2 zákona č. 448/2008 Z. z. požadujeme z hľadiska nevhodnosti kombinácie dvoch právnych základov. Súhlas dotknutej osoby nie je v tomto prípade vhodným právnym základom pre spracúvanie osobných údajov o dotknutých osobách zo strany určených prevádzkovateľov, najmä vo vzťahu k štátnym orgánom resp. orgánom územnej samosprávy vykonávajúcim delegovaný výkon štátnej správy. 
Aj z tohto dôvodu je potrebné ustanoviť obsahové náležitosti podľa § 10 ods. 2 zákona č. 122/2013 Z. z.  	Z 	A 	 	
ÚDZS 	K Čl. II 1. K bodu 1 - § 18 ods. 1 písm. h) – zásadná pripomienka 
Podľa § 43 ods. 1 písm. a) a b) zákona č. 581/2004 Z. z. o zdravotných poisťovniach, dohľade nad zdravotnou starostlivosťou a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov (ďalej len „zákon č. 581/2004 Z. z.“) úrad v rámci výkonu dohľadu nad zdravotnou starostlivosťou vykonáva dohľad na diaľku a dohľad na mieste nad poskytovateľmi zdravotnej starostlivosti. Podľa § 50 ods. 2 zákona č. 581/2004 Z. z. ak úrad pri výkone dohľadu zistí, že zdravotná starostlivosť nebola poskytnutá správne, môže uložiť poskytovateľovi zdravotnej starostlivosti sankcie. Z uvedeného vyplýva, že podľa zákona č. 581/2004 Z. z. dohliadaným subjektom pri výkone dohľadu môže byť len poskytovateľ zdravotnej starostlivosti a sankciu za nesprávne poskytovanie zdravotnej starostlivosti možno uložiť len poskytovateľovi zdravotnej starostlivosti. Definíciu poskytovateľa zdravotnej starostlivosti obsahuje § 4 zákona č. 578/2004 Z. z. o poskytovateľoch zdravotnej starostlivosti, zdravotníckych pracovníkoch, stavovských organizáciách v zdravotníctve a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov (ďalej len „zákon č. 578/2004 Z. z.“). Pokiaľ zariadenie sociálnych služieb nemá status poskytovateľa zdravotnej starostlivosti podľa zákona č. 578/2004 Z. z., nemôže byť dohliadaným subjektom v zmysle zákona č. 581/2004 Z. z. 
Predmetná novela zákona č. 581/2004 Z. z. predpokladá možnosť úradu vykonávať dohľad aj v zariadeniach sociálnych služieb v rozsahu ošetrovateľskej starostlivosti. Z platných právnych predpisov, predovšetkým zo zákona č. 578/2004 Z. z., nie je zrejmé, že by zariadenie sociálnych služieb, poskytujúce ošetrovateľskú starostlivosť, bolo poskytovateľom zdravotnej starostlivosti v rozsahu ošetrovateľskej starostlivosti. Úrad môže podľa súčasne platných právnych predpisov v zariadeniach sociálnej starostlivosti vykonávať dohľad len nad ošetrovateľskou zdravotnou starostlivosťou zariadením sociálnej starostlivosti...). Ak predkladateľ navrhovanou úpravou na základe dohody, ktorú vykonáva poskytovateľ zdravotnej starostlivosti (napr. ADOS, zdravotnícky pracovník na základe licencie, zdravotná sestra všeobecného lekára, ktorý má zmluvu so s Ministerstvom zdravotníctva SR sleduje dohliadanie ošetrovateľskej zdravotnej starostlivosti poskytovanej sestrami v priamom zamestnaneckom vzťahu so zariadením sociálnej starostlivosti, ktoré nie je aj poskytovateľom zdravotnej starostlivosti podľa zákona č. 578/2004 Z. z., je potrebné vykonať ďalšie zmeny v zákone č. 581/2004 Z. z. Aby úrad mohol vykonať dohľad nad poskytovaním ošetrovateľskej zdravotnej starostlivosti v zariadení sociálnych služieb, ktoré nie je poskytovateľom zdravotnej starostlivosti, je potrebné doplniť zariadenie sociálnych služieb poskytujúce zdravotnú starostlivosť v rozsahu ošetrovateľskej starostlivosti ako dohliadaný subjekt do jednotlivých ustanovení zákona č. 581/2004 Z. z. upravujúcich postup úradu pri výkone dohľadu (konkrétne § 43 ods. 1, § 50 ods. 2 a § 64 ods. 2) alebo do zákona č. 581/2004 Z. z. doplniť, že na účely výkonu dohľadu nad správnym poskytovaním zdravotnej starostlivosti v rozsahu ošetrovateľskej starostlivosti sa poskytovateľom zdravotnej starostlivosti rozumie zariadenie sociálnych služieb podľa osobitného predpisu. Rovnako je potrebné vztiahnuť právnu úpravu v § 50 ods. 3 zákona č. 581/2004 Z. z. aj na zariadenie sociálnych služieb, lebo zdravotnú (ošetrovateľskú) dokumentáciu z ošetrovateľskej starostlivosti musí viesť v súlade s príslušnými ustanovenia zákona č. 576/2004 Z. z. o zdravotnej starostlivosti, službách súvisiacich s poskytovaním zdravotnej starostlivosti a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov a v prípade zistených nedostatkov v jej vedení by mal mať úrad možnosť podať návrh príslušnému samosprávnemu kraju, ktorý takéto zariadenie zaregistroval a tým mu povolil aj poskytovanie ošetrovateľskej starostlivosti. 
V prípade, že zákonodarca neuvažuje nad možnosťou sankcionovania zariadení sociálnych služieb zo strany úradu, potom prichádza do úvahy len postup, že pri zistení pochybenia výkonom dohľadu úrad zistené nedostatky oznámi samosprávnemu kraju ako zriaďovateľovi zariadenia sociálnych služieb, ktoré dané zariadenie zaregistrovalo a môže kontrolovať jeho činnosť. Doplnenie § 18 ods. 1 o nové písm. h) v navrhovanom znení je z hľadiska požiadavky dohliadať ošetrovateľskú zdravotnú starostlivosť poskytovanú v zariadeniach sociálnych služieb bez statusu poskytovateľa zdravotnej starostlivosti bez účinku.  	Z 	A 	 	
ZMOS 	Všeobecne k návrhu 
1) Za Čl. II navrhujeme vložiť nový ČL. III, ktorým sa legislatívne upraví predkladateľom verejne deklarovaná dohoda medzi ministerstvom zdravotníctva a ministerstvom práce o rozsahu úhrady ošetrovateľských úkonov poskytovaných v rámci sociálnych služieb. 
Odôvodnenie: 
Predložený návrh zákona neobsahuje žiadne právne úpravy smerujúce k naplneniu jednej z principiálnych požiadaviek ZMOS. Poskytovatelia zdravotnej starostlivosti, a nepriamo správcovia zdrojov verejného zdravotného poistenia snahou o efektívne verejné zdravotníctvo zredukovali podmienky pre uspokojovanie zdravotných a ošetrovateľských potrieb pacientov. Uvedené má vplyv na zdravotný stav žiadateľov, ktorých potreby nie je možné z kapacitných dôvodov dlhodobo uspokojovať ani v zdravotníckych zariadeniach a bez úhrad z verejného zdravotného poistenia ani v zariadeniach sociálnych služieb. 
Túto pripomienku považuje ZMOS za zásadnú.  	Z 	N 	Rozpor neodstránený.
Úprava financovania ošetrovateľských výkonov v ZSS nemôže byť obsahom novely zákona o sociálnych službách, táto problematika patrí do pôsobnosti MZ SR, ktoré prisľúbilo pripraviť príslušnú legislatívu        v tejto oblasti. 	
ZMOS 	Všeobecne k návrhu 
2) Návrh zákona neodstraňuje dlhodobo presadzovanú zásadnú požiadavku ZMOS (opakovane potvrdenú snemom ZMOS), ktorá spočívala v tom, aby boli jasne vymedzené pôsobnosti (nie povinnosti) miest, obcí a VÚC v sociálnych službách v súlade s Európskou chartou územnej samosprávy, zásadami decentralizácie verejnej správy a fiškálnej decentralizácie. 
Túto pripomienku považuje ZMOS za zásadnú.  	Z 	N 	Rozpor odstránený.
Pôsobnosť obce je explicitne upravená v zákone o sociálnych službách. 	
ZMOS 	Všeobecne k návrhu 
3) Poskytovateľ sociálnej služby sa dostáva v návrhu zákona „na úroveň orgánu verejnej správy“, ktorý zodpovedá nielen za výkon pôsobností. Absentuje naplnenie základného princípu výkonu samosprávnych pôsobností, ktorým je možnosť (nie povinnosť) prispôsobiť formy a spôsoby uspokojovania potrieb miestnym podmienkam, zvyklostiam a možnostiam, vrátane personálnych, priestorových, organizačných. Od roku 2009 aj naďalej pretrváva stav, v ktorom úroveň zákonného prísľubu práva obyvateľa daného zákonom (povinnosť poskytnúť alebo zabezpečiť poskytnutie služby do 60 dní, povinnosť zabezpečiť službu aj mimo hraníc územia obce, dostupnosť služby, ochrana príjmu, nastavenie štandardov, kvalifikačných predpokladov, personálnych matíc atď. ), sa nezhoduje s možnosťami samosprávnych jednotiek. 
Túto pripomienku považuje ZMOS za zásadnú.  	Z 	N 	Rozpor neodstránený.
Štát postupne prijíma rôzne opatrenia (legislatívne a nelegislatívne), ktorých cieľom je vytvoriť optimálne podmienky pre poskytovanie sociálnych služieb na lokálnej a regionálnej úrovni a postupne zvyšuje finančnú podporu sociálnych služieb a to aj v čase hospodárskej krízy. Nie je možné akceptovať návrat k fakultatívnemu poskytovaniu a zabezpečovaniu sociálnych služieb, ak sa zákonom zaručuje klientom, ktorí sú na sociálnu službu odkázaní, právo na sociálnu službu. Navyše práve lehota 60 dní na poskytnutie alebo zabezpečenie sociálnej služby, bola na základe zásadnej požiadavky zástupcov lokálnej samosprávy vypustená. 	
ZMOS 	Všeobecne k návrhu 
4) ZMOS žiada predkladateľa návrhu zákona o dopracovanie doložky vplyvov na rozpočty miest a obcí vzhľadom na predložené zásadné pripomienky ZMOS. 
Túto pripomienku považuje ZMOS za zásadnú.  	Z 	A 	 	
ZMOS 	Všeobecne k návrhu 
1) Návrh zákona je z pohľadu ZMOS de facto kombináciou preneseného výkonu štátnej správy a ukladacími povinnosťami pre obce k zabezpečeniu sociálnych služieb v stanovenom rozsahu. Navrhovateľ neuvažuje odstrániť zásadné systémové rozpory medzi pôsobnosťou obce a ukladaním povinnosti poskytnúť alebo zabezpečiť poskytnutie sociálnej služby. Prehlbuje sa rozpor medzi nastavením práv a povinností medzi jednotlivca, rodinu, komunitu, obec, VÚC a štát, riziko udržateľnosti a vykonateľnosti sociálnych služieb každou obcou. 
Túto pripomienku považuje ZMOS za obyčajnú.  	O 	N 	Štát postupne prijíma rôzne opatrenia, ktorých cieľom je vytvoriť optimálne podmienky pre poskytovanie sociálnych služieb na lokálnej a regionálnej úrovni a postupne zvyšuje finančnú podporu sociálnych služieb a to aj v čase hospodárskej krízy.  	
ZMOS 	Všeobecne k návrhu 
2) Návrhom zákona sa zavádza účelové financovanie nárokov poskytovateľov a klientov pri originálnych pôsobnostiach obcí, čo je v rozpore s princípom fiškálnej decentralizácie, pri súčasnom stanovení nárokov na dofinancovanie všetkých zariadení. 
Túto pripomienku považuje ZMOS za obyčajnú.  	O 	N 	Na jednej strane obce očakávajú zvyšovanie podielu štátu na financovaní sociálnych služieb od štátu a na druhej strane pokladajú toto financovanie za zásah do svojej pôsobnosti.  	
ZMOS 	Všeobecne k návrhu  
3) Návrhom zákona sa zavádzajú nové povinnosti pre mestá a obce, napr. zaradením komunitných centier a ich povinným financovaním do systému sociálnych služieb. Podľa nášho názoru sa jedná o presúvanie zodpovednosti za oblasť hmotnej núdze (nedostatočné finančné krytie dávky pomoci v hmotnej núdzi a príspevkov) na plecia územnej samosprávy. 
Túto pripomienku považuje ZMOS za obyčajnú. 

 	O 	N 	Nejde o povinné financovanie komunitných centier. Návrhom sa vytvárajú legislatívne podmienky pre riešenie nepriaznivej sociálnej situácie, ktorou je zotrvávanie v priestorovo segregovanej lokalite s cieľom stanoviť rovnaké pravidlá pre všetkých poskytovateľov. Navrhovaná úprava neznamená automaticky povinnosť zriaďovať a financovať tento druh pomoci so strany obce. Mnohé obce však takéto aktivity realizujú z prostriedkov ESF, prípadne z iných zdrojov a je preto nevyhnutné vytvoriť im právny rámec. 	
ZMOS 	1) K Čl. I, bodom 3 až 7 (§ 2 ods. 2 písm. g), h), § 2 ods. 6, 7, 8 , § 3 ods. 1 písm. g, § 3 ods. 2) 
Navrhujeme vypustenie novelizačných bodov 3 až 7. 
Odôvodnenie: 
Odmietame rozšírenie sociálnych služieb o sociálne služby poskytované z dôvodu zotrvávania v priestorovo segregovanej lokalite s prítomnosťou koncentrovanej a generačne reprodukovanej chudoby. Tento celospoločenský fenomén je výslednicou činnosti celého verejného sektora, ako aj celospoločenských zmien. Odmietame prenos zodpovednosti na orgány územnej samosprávy, ktoré budú zodpovedné za riešenie dôsledkov a prípadných chýb v systéme minimálneho hmotného zabezpečenia, vzdelávania, investícií do základnej infraštruktúry, nevymožiteľnosti práva a podobne. Navyše sa, podľa nášho názoru, jedná o presúvanie zodpovednosti za oblasť hmotnej núdze (nedostatočné finančné krytie dávky pomoci v hmotnej núdzi a príspevkov). Považujeme uvedené snahy o presun zodpovednosti za porušenie princípu subsidiarity a proporcionality. Trváme na osobitnej právnej úprave predmetnej problematiky. Uvedená problematika nebola predmetom rokovaní na pracovnej skupine. Navyše vecný rozsah v kombinácii podľa § 3 otvára možnosti pre rôzne skupiny ľudí s rôznymi diagnózami. Dokonca môže zavádzať práva pre občanov členských štátov EÚ, presahujúce rámec práv v jeho domovskom štáte. Podotýkame, že občan členského štátu, ktorý využíva slobodu pohybu nesmie pri svojom pobyte v inom členskom štáte predstavovať záťaž sociálneho systému v rámci minimálneho hmotného zabezpečenia. 
Z extenzie návrhu zákona je zrejmá snaha o návrat k strešnej norme typu zákona č. 195/1998 Z. z. v pôvodnom znení s tým rozdielom, že kým zákon o sociálnej pomoci upravoval kompetencie medzi rôzne orgány štátu a samosprávy, zákon o sociálnych službách koncentruje všetko do roviny povinností a zodpovednosti pre samosprávy. Zahrnuté sú v tom aj oblasti a činnosti spadajúce do rozsahu sociálnoprávnej ochrany a kurately, hmotnej núdze, a riešenia dlhodobej chudoby. 
Túto pripomienku považuje ZMOS za obyčajnú.  	O 	N 	Návrhom sa vytvárajú legislatívne podmienky pre riešenie nepriaznivej sociálnej situácie, ktorou je zotrvávanie v priestorovo segregovanej lokalite s cieľom stanoviť rovnaké pravidlá pre všetkých poskytovateľov. Navrhovaná úprava neznamená automaticky povinnosť zriaďovať a financovať tento druh pomoci so strany obce. Mnohé obce však takéto aktivity realizujú z prostriedkov ESF, prípadne z iných zdrojov a je preto nevyhnutné vytvoriť im právny rámec. 	
ZMOS 	2) K Čl. I, bodu 11 (§ 8 ods. 4) 
V navrhovanom znení ustanovenia § 8 ods. 4 navrhujeme text za číslovkou „41“ vypustiť. 

Odôvodnenie: 
V texte zákona predkladateľ ponecháva lehotu 60 dní na poskytnutie služby odkázanej osobe. Vykonateľnosť zákona v praxi považujeme za jeden z ústavných princípov SR. Poskytovanie služieb, ktoré nie sú kryté rozpočtovými zdrojmi, respektíve podmienkami poskytovania nemožno viazať prostredníctvom ustanovenia lehôt. 
Túto pripomienku považuje ZMOS za zásadnú.  	Z 	A 	 	
ZMOS 	3) K Čl. I, bodu 12 (§ 8 ods. 6) 
V navrhovanom znení ustanovenia § 8 ods. 6 žiadame doplniť: 
„Za vážne ohrozenie života alebo zdravia fyzickej osoby podľa prvej vety sa považuje najmä, ak fyzická osoba je ohrozená správaním inej fyzickej osoby, fyzická osoba odkázaná na pomoc inej fyzickej osoby nemá žiadnu blízku osobu16a) alebo jej blízka osoba,16a) na ktorej pomoc bola odkázaná, zomrie alebo táto fyzická osoba nemá zabezpečenú a nie je možné zabezpečiť osobnú starostlivosť manželom alebo manželkou, plnoletým dieťaťom alebo rodičom alebo inou fyzickou osobou, ktorú súd ustanovil za opatrovníka.22)“. 
a doplniť: zodpovednosť zdravotníckych zariadení v prípade ak vystavia vážnemu ohrozeniu života alebo zdravia FO bez toho, aby dostatočne vopred zistili podmienky prepúšťanej osoby zo starostlivosti... 
Odôvodnenie: 
Predmetom pripomienky je jasne vymedziť situácie ohrozenia života alebo zdravia s jasným uplatňovaním princípu subsidiarity, ktorý, ak nie je dôsledne uplatňovaný, vedie k deformáciám v chápaní práva, k jeho zneužívaniu, čím sa prispieva k sociálnej nespravodlivosti, a strate chápania systému sociálneho zabezpečenia ako takého. V druhej časti pripomienky sa reaguje na aplikačnú prax, kde poskytovateľ zdravotnej starostlivosti vystavil pacienta, a aj obec neprimeranému časovému stresu pri zabezpečovaní podmienok pre uspokojovanie potrieb odkázanej osoby. Možno dokonca uvažovať aj o postupoch ochrozujúcich zdravie a život. Nakoľko je proces prepúšťania do domáceho ošetrovania riadeným procesom, považujeme za prirodzené, že v procese riadenia budú oslovené subjekty, ktoré majú mať právo v dostatočnom časovom predstihu intervenovať. 
Túto pripomienku považuje ZMOS za obyčajnú.  	O 	N 	K návrhu týkajúcemu sa zodpovednosti zdravotníckych zariadení uvádzame, že zariadenia ústavnej zdravotnej starostlivosti nepatria do oblasti predmetu právnej úpravy sociálnych služieb, preto nie je možné upravovať predmetný návrh v novele zákona o sociálnych službách. 	
ZMOS 	4) K Čl. I, bodu 15 a 16 
Žiadame doplniť cieľ individuálneho plánu. 

Odôvodnenie: 
V texte návrhu predpisu absentuje cieľ individuálneho plánu, cieľom individuálneho plánu má byť najväčšia možná miera inklúzie do spoločnosti, a prevencia zhoršovania stavu prijímateľa. 
Túto pripomienku považuje ZMOS za obyčajnú. 
 	O 	N 	Individuálny plán je jedným z nástrojov pri poskytovaní sociálnej služby a ciele sociálnej služby sú už podrobne upravené v § 2 ods. 1 medzi ktoré patrí aj podpora sociálneho začlenenia fyzickej osoby. Všetky činnosti vykonávané v rámci sociálnych služieb musia byť v súlade s týmto cieľom. Uvádzať tento cieľ osobitne v rámci individuálneho plánu považujeme za duplicitu. 	
ZMOS 	5) K Čl. I, bodu 20 a súvisiacim 
Navrhujeme zachovať platný rozsah sociálnych služieb. Novozavádzané služby krízovej intervencie a sociálne služby na podporu rodiny navrhujeme upraviť komplexne v samostatnej zákonnej úprave. 
Odôvodnenie: 
I keď okruh služieb, ktoré sa majú novodefinovať má vecné prieniky so sociálnymi službami, tvoria relatívne ucelený a samostatný okruh vzťahov medzi poskytovateľmi, prijímateľmi a garantami. Najmä z dôvodu prehľadnosti vzťahov a ich financovania navrhujeme tieto vzťahy upraviť v samostatnom zákone: 
Túto pripomienku považuje ZMOS za obyčajnú.  	O 	N 	Ide o systémovú úpravu , ktorou sa zabezpečuje, aby sociálne služby, ktoré majú rovnaký charakter a ciele boli upravené v samostatnej skupine. 	
ZMOS 	6) K Čl. I, bodom 62 a 63 
Navrhujeme vypustiť celý § 54. 
Odôvodnenie: 
Považujeme vytváranie podmienok pre poberateľov príspevku na opatrovanie vrátane podmienok pre zabezpečenie nevyhnutného času na zotavenie a vybavenie osobných záležitostí za povinnosť štátu, ktorá má byť plnohodnotne riešená na úrovni vzťahu štát a poberateľ príspevku. Z uvedeného dôvodu navrhujeme vypustenie odľahčovacej služby. 
Túto pripomienku považuje ZMOS za obyčajnú.  	O 	N 	Je neprijateľné, aby sa taký progresívny druh sociálnej služby akou je odľahčovacia služba vypustil zo zákona, táto nová sociálna služba bola zavedená len v roku 2009 a poskytuje sa bohužiaľ v súčasnosti len veľmi malému počtu fyzických osôb.  	
ZMOS 	7) K Čl. I, bodu 83 (§ 68 ods. 1 písm. g) 
V navrhovanom znení ustanovenia § 68 ods. 1 písm. g) navrhujeme za slovo „mesiacov“ vložiť čiarku a slová „to neplatí, ak je poskytovateľom obec, alebo poskytovateľ, ktorého obec založila alebo zriadila“. 
Odôvodnenie: 
V praxi sa vyskytujú situácie, kde sa dlhšie obdobie neposkytuje sociálna služba z dôvodu absencie prijímateľov. Nepovažujeme za účelné a potrebné u subjektov, ktoré vznikajú na základe zákona aby dochádzalo k ich výmazu. 
Túto pripomienku považuje ZMOS za obyčajnú.  	O 	N 	Nepovažujeme za vhodné zavádzať výnimku aj keď ide o verejného poskytovateľa. Lehota v trvaní jedného roka je dostatočná na to aby poskytovateľ vytvoril také podmienky poskytovania sociálnej služby o ktorú budú mať klienti záujem. 	
ZMOS 	8) K Čl. I, bodu 103 a nasl. (§ 73) 
Žiadame ponechať mieru ochrany príjmov na súčasnej úrovni. 
Odôvodnenie: 
Navrhované sú zmeny v nastavení povinných zostatkov (ochrana príjmu). Pri prepravnej službe dôjde k zníženiu časti príjmov, z ktorých môže byť prepravná služba hradená o takmer 20 €, pri celoročnej pobytovej mesačne o 10 €, pri týždennej pobytovej takmer o 20 €, pri ambulantnej so stravou takmer o 60 €, a bez poskytovanej stravy takmer o 20 €, pri osobách v spoločnom okruhu o 139 €. Obce budú ešte viac doplácať na nižšiu valorizáciu dôchodkov, zmeny v II. pilieri a vysokú úroveň dlhodobej nezamestnanosti v predchádzajúcej kariére dôchodcu, prípadne na nízke mzdy niektorých skupín obyvateľstva. Navrhujeme zvážiť rozsah zmien v povinných zostatkoch, resp. zabezpečiť ich refundáciu pre obce v súlade s ústavným zákonom o rozpočtovej zodpovednosti. Predkladateľom navrhovaný model pozostávajúci zo zvýšenia ochrany príjmov a zníženia finančného naplnenia ústavného práva zakotveného v čl. 39 Ústavy SR, ktorý má zabezpečovať štát, má priamy dopad na rozpočty miest a obcí. Uvedený dopad v čase konsolidácie verejných rozpočtov považujeme za nevykonateľný. Podľa bleskových prepočtov členov je dopad na dve zariadenia zriadené mestom, ktoré poskytujú služby cca 200 prijímateľom, v porovnaní s aktuálnym stavom cca 400 tis. € na rok 2014. Predpokladáme, dopad na rozpočty obcí rádovo v desiatkach miliónov €. 
Túto pripomienku považuje ZMOS za zásadnú.  	Z 	N 	Rozpor neodstránený.
Neakceptuje sa, už 15 rokov nebola zvyšovaná ochrana príjmu klienta a navyše tým, že štát prispieva obciam na sociálne služby, môžu si tieto vykryť zvýšené výdavky z dôvodu úprav hraníc ochrany príjmu z vlastných zdrojov.  	
ZMOS 	9) K Čl. I, bodu 111 (§ 73 ods. 11) 
V navrhovanom znení ustanovenia § 73 ods. 11 žiadame z okruhu účastníkov konania vyňať poskytovateľa sociálnej služby. 
Odôvodnenie: 
Nevidíme právny, ani vecný dôvod nato, aby mal poskytovateľ práva účastníka konania. 
Túto pripomienku považuje ZMOS za obyčajnú.  	O 	N 	Nie je možné vypustiť z okruhu účastníkov konania poskytovateľa sociálnej služby, nakoľko je práve tým, kto má konkrétne a podrobné informácie a doklady nevyhnutné k takémuto druhu konania. Ide o pôsobnosť, ktorú mala samospráva v súčasnosti platnej právnej úprave. 	
ZMOS 	10) K Čl. I, bodu 129 (§ 75 ods. 1) 
10) K Čl. I, bodu 129 (§ 75 ods. 1) 
V navrhovanom znení ustanovenia § 75 ods. 1 žiadame vypustiť povinnosť, ktorou sa ukladá obci uhrádzať príspevok na prevádzku neverejnému poskytovateľovi, ak o poskytovanie služby (na základe práva výberu odkázanej osoby) obec požiadala. 
Odôvodnenie: 
Výška príspevku na prevádzku sa rovná EON mínus finančný príspevok na odkázanosť hradenú štátom poskytovateľovi (obec nemusí mať informácie potrebné pre výpočet FPnP) mínus úhrada od prijímateľa pri zohľadnení ochrany príjmov. Ide o vyriešenie základného rozporu z Európskou chartou miestnej územnej samosprávy a zavádzanie účelového financovania originálnych pôsobností obcí. Ak zohľadníme výšku príspevku štátu podľa stupňa odkázanosti (najviac však 311 € pri VI. stupni), medián vývoja dôchodkov, je zrejmé, že obce budú na poskytovanie tejto služby doplácať aj pri navrhovaných výškach podpory so strany štátu. Podotýkame, že uvedený stav je príčinou redukcie podielu opatrovateľskej služby a ostatných služieb pre skupiny ohrozené sociálnym vylúčením. V hraničných situáciách môže takýto model predstavovať model, ktorý ohrozí samotné fungovanie miest a obcí a ich zapojenie do mechanizmu nútenej správy. Prax ukazuje, že prijímateľove právo voľného výberu poskytovateľa, vzhľadom na uvedený model, nekorešponduje so zásadami hospodárnosti a efektívnosti vynakladania verejných zdrojov. Z pohľadu zabezpečenia verejného záujmu môže ísť aj o neodôvodnené vynakladanie verejných zdrojov na zabezpečenie súkromného majetku. 
Túto pripomienku považuje ZMOS za zásadnú.  	Z 	N 	Rozpor neodstránený.
Ide o povinnosť, ktoré mali obce a mestá od 1. 1. 2009 do 28. 2. 2012. táto povinnosť bola vypustená iba v prechodnom období, nakoľko štát poskytoval finančný príspevok v paušálnej sume bez ohľadu na stupeň odkázanosti klienta. Keďže sa zavádza poskytovanie finančného príspevku na odkázanosť pre neverejných poskytovateľov v závislosti od stupňa odkázanosti klienta a v tomto príspevku nie sú zahrnuté prevádzkové náklady, opätovne sa tento príspevok zavádza. V prípade, že by sa vyhovelo tejto pripomienke klienti neverejných poskytovateľov by boli diskriminovaní a obce by boli zvýhodnené s porovnaní s VÚC, ktoré túto povinnosť mali aj naďalej majú. 	
ZMOS 	11) K Čl. I, bodu 141 (§ 75 ods. 15) 
V navrhovanom znení ustanovenia § 75 ods. 15 žiadame vypustiť slová „výške aj vtedy, ak sa prijímateľovi sociálnej služby neposkytuje sociálna služba najviac 30 po sebe nasledujúcich dní z dôvodu neprítomnosti prijímateľa sociálnej služby.“ 
Odôvodnenie: 
V praxi sa vyskytujú situácie kedy je potrebné prijímateľa hospitalizovať v zdravotníckom zariadení. Počas hospitalizácie je však napriek všetkému potrebné naplniť záväzky zamestnávateľa a odberateľa energií, daňového subjektu, a všetky ostatné povinnosti, ktoré nie je možné operatívne krátiť z dôvodu neprítomnosti jedného prijímateľa u poskytovateľa. 
Túto pripomienku považuje ZMOS za obyčajnú.  	O 	N 	Návrhom sa zjednocuje lehota pre „neprítomnosť klienta“ pri poskytovaní verejných zdrojov zo štátu aj na úrovni samosprávy, čím sa zabezpečuje účelnosť vynakladania verejných zdrojov na jednej strane a na druhej strane rešpektujú sa prevádzkové pomery poskytovateľa, pričom nie je potom rozhodujúci dôvod neprítomnosti. Práve nevymedzenie lehoty by mohlo spôsobiť zneužívanie verejných zdrojov.  	
ZMOS 	12) K Čl. I, bodu 163 (§ 82) 
Žiadame do § 82 a nasl. zakotviť možné odklony (alternatívne postupy) realizácie niektorých služieb inou fyzickou osobou a to za nasledujúcich podmienok: 
Programy uspokojovania potreby pomoci inou fyzickou osobou a prevenciu pred vznikom a rozvojom odkázanosti realizuje obec (teda nie povinne len cez verejného alebo neverejného poskytovateľa), sú výsledkom komunitného plánu. Obec vo všeobecne záväznom nariadení upraví postupy zabezpečovania bezpečnosti užívateľov týchto programov (harmreduction, ľudské práva...), zácvik osôb podieľajúcich sa na týchto programoch, dostupnosť odborných konzultácií pre osoby podieľajúce programoch, zabezpečovanie dostupnosti pre užívateľov (priestorové a finančné), postupy na hodnotenie a zvyšovanie kvality (t.j. maximálna možná kvalita pri disponibilných prostriedkoch), materiálnotechnické zabezpečenie. 
Odôvodnenie: 
Uvedené kritériá sú používané ako definícia služby vo verejnom záujme (protokol 26 Lisabonskej zmluvy). Uvedené navrhujeme ako konštruktívny prístup k uspokojovaniu potrieb občanov aj v najmenších obciach, ktoré sú schopné vlastnými silami, v miestne akceptovateľných podmienkach (cena/kvalita) ich zodpovedne poskytnúť alebo zabezpečiť ich poskytnutie. Tieto alternatívne postupy môžu viesť k posilňovaniu miestnej komunity, sociálnej integrácii jednotlivcov a skupín, k angažovanosti a zodpovednosti jednotlivca, komunít a samospráv pri hľadaní vykonateľného riešenia pri uspokojovaní potrieb a rozvojom inovatívnych prístupov územnej samosprávy. Otvorenie takejto možnosti odklonu od byrokratických a rozpočtovo nadštandardných nástrojov len cez poskytovateľa by malo mať oporu v zákone, a malo by byť rešpektované ako služba vo verejnom záujme, za predpokladu splnenia základných charakteristík služby vo verejnom záujme. 
Túto pripomienku považuje ZMOS za obyčajnú.  	O 	N 	Pripomienka je nezrozumiteľná jej text a nenapĺňa kritériá pripomienky podľa LPV. 	
ZMOS 	13) Čl. I, bodu 189 (§ 92 ods. 2) 
Znenie ustanovenia § 92 ods. 2 navrhujeme ponechať v platnom znení. 
Odôvodnenie: 
Predkladateľ v rámci pracovných rokovaní neavizoval zmenu posudzovania o odkázanosti v navrhovaných intenciách. Sme toho názoru, že ide o zásah do rozhodovacej činnosti územnej samosprávy navzájom, keďže pôsobnosti nie sú delené kategóriou vek. Presadením navrhnutej zmeny sa vytvorí celý rad aplikačných problémov, kde obce budú zabezpečovať posudzovanie aj na služby, ktoré nepatria do ich zodpovednosti, a naopak, nebudú zabezpečovať pri niektorých službách, ktoré poskytujú. Posudzovanie nie je finančne kryté, a jeho náklady znáša výhradne orgán verejnej správy. 
Túto pripomienku považuje ZMOS za obyčajnú.  	O 	N 	Vzhľadom na to, že sa zavádza posudzovanie podľa stupňa odkázanosti, nie podľa druhu sociálnej služby, nie je možné, aby kritériom pre rozdelenie pôsobnosti pri posudzovaní medzi obce a VÚC boli jednotlivé druhy sociálnych služieb. Týmto kritériom je vek. To znamená, že obce posudzujú klientov seniorov a VÚC fyzické osoby do dosiahnutia dôchodkového veku. Až následne sa klient rozhodne o akú sociálnu službu požiada, pričom bude dôležité aký má stupeň odkázanosti, lebo napr. ak by mal záujem o špecializované zariadenie, jeho odkázanosť by musela dosiahnuť minimálne V. stupeň. 	
ZMOS 	14) K čl. I, bodom 217 a 218 (príloha 4a a príloha 5)  
Žiadame zachovať existujúcu úroveň podpory poskytovania sociálnych služieb podľa druhu služby, predovšetkým výšku finančných príspevkov minimálne v prechodnom období. 
Odôvodnenie: 
V praxi nie je možné zohľadňovať dynamicky sa vyvíjajúci stav stupňov odkázanosti jednotlivých prijímateľov. Sumy ustanovené v prílohe č. 4a reflektovali priemerné EON, pričom v rámci uvedeného bol zohľadnený priemerný stupeň odkázanosti. 
Túto pripomienku považuje ZMOS za zásadnú.  	Z 	A 	 	
ÚMS 	Návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 448/2008 Z. z. o sociálnych službách a o zmene a doplnení zákona č. 455/1991 Zb. o živnostenskom podnikaní (živnostenský zákon) v znení neskorších predpisov v znení neskorších predpisov a ktorým sa mení a dop 
Všeobecné pripomienky: 
Zákonom č. 416/2001 Z.z. o prechode niektorých pôsobností z orgánov štátnej správy na obce a vyššie územné celky boli prenesené kompetencie zo štátnej správy na samosprávu. Cieľom týchto zmien vo verejnej správe bolo vytvorenie podmienok na miestnej úrovni pre presun maximálne možného rozsahu kompetencií na obce a samosprávne kraje a tým zabezpečenie ich efektívneho výkonu. Nadväzne na presun kompetencií na územnú samosprávu sa vláda taktiež zaviazala riešiť aj finančnú samostatnosť s cieľom jej posilnenia a stanovenia stabilných finančných zdrojov a tokov tak, aby bol obmedzený zásah štátu dotačným systémom do finančnej samostatnosti obcí a miest. 
V praxi sa však stretávame , že povinnosti samosprávy prekračujú jej právomoci a nedostáva sa jej ani adekvátneho finančného zabezpečenia zverených úloh. 
V kontexte na vyššie uvedené s predloženým návrhom zákona a navrhovaným systémom financovania nesúhlasíme, keďže navrhovaná zmena a doplnenie zákona sú veľmi obsiahle, neprehľadné a z dôvodu veľkých zmien neprinesú skvalitnenie výkonu sociálnych služieb. Opätovne trváme na pripomienkach, ktoré sme uplatnili v rámci pracovnej skupiny v júli 2013. 
Pre obce vyplývajú nové úlohy, ale zároveň aj obmedzenia, zákon je v mnohých smeroch kontraproduktívny (na jednej strane prikazuje obciam alebo vyšším územným celkom postarať sa o svojho občana, no na druhej strane ho značne obmedzuje), mení sa spôsob financovania zariadení sociálnych služieb, najmä podpora neverejných poskytovateľov sociálnych služieb, čo bude mať za následok iba zvýšenie deficitu finančných zdrojov v oblasti zabezpečenia sociálnych služieb zo strany štátu aj samosprávy a hrozí riziko udržateľnosti a vykonateľnosti sociálnych služieb. Ďalej dochádza k zmene spôsobu posudzovania odkázanosti na pomoc inej fyzickej osoby, menia sa definície rôznych sociálnych služieb, zmeny pôsobnosti samosprávnych orgánov a kompetencií, s ktorými v navrhovanej podobe nesúhlasíme. 
Poukazujeme na skutočnosť, že tvorca zákona na jednej strane určuje poskytovateľovi povinnosť v § 7 poskytovať sociálnu službu na odbornej úrovni a zároveň umožňuje prijímateľovi v celom rozsahu právo výberu sociálnej služby, čo v praxi znamená, že poskytovateľ mnohokrát nemôže na odbornej úrovni poskytnúť sociálnu službu v plnom rozsahu ako to zákon ukladá, nakoľko ju prijímateľ odmieta. 
Z uvedených dôvodov jednoznačne navrhujeme neprijať predložený návrh zákona, ale pokračovať v diskusii so samosprávou o hľadaní udržateľných riešení pri zabezpečovaní výkonu a financovania sociálnych služieb. 
Ďalej navrhujeme zadefinovať povinnosti aj pre prijímateľa sociálnych služieb. Nie sú upravené povinnosti prijímateľa sociálnych služieb správať sa podľa predpisov zariadenia, povinnosť umožniť čistenie priestoru, dodržiavanie hygieny v priestoroch, povinnosť správať sa v zmysle pokojného občianskeho spolunažívania, neporušovať práva a slobody iných osôb a pod. V § 74 ods. 14 je síce upravené, v akých prípadoch môže poskytovateľ jednostranne vypovedať zmluvu o poskytovaní sociálnej služby, no zákon definuje iba povinnosti poskytovateľa a práva prijímateľa. Absentujú práva poskytovateľa a povinnosti prijímateľa. 

Pripomienky k jednotlivým ustanoveniam návrhu zákona: 
1. Článok I bod 2 
Slovo „siedmych“ nahradiť slovom „šiestich“ – pripomienka. 
Odôvodnenie: 
Nesúhlasíme so stanovením veku do siedmich rokov a navrhujeme uviesť do šiestich rokov veku, ako je upravené takmer vo všetkých všeobecne záväzných právnych predpisoch v tejto oblasti. Predkladateľ neodôvodňuje zmeny, teda zakomponovanie nasledovného ustanovenia s ohraničeným vekom dieťaťa do siedmych rokov. 
2. Článok I body 3 až 7 
Navrhujeme osobitnú právnu úpravu predmetnej problematiky – zásadná pripomienka. 
Citácia z dôvodovej správy: 
„Návrhom sa jednoznačne vymedzuje, čo sa považuje za správanie iných fyzických osôb, v dôsledku ktorého je fyzická osoba ohrozená alebo sa stala obeťou. Nakoľko obsahom tohto pojmu je aj obchodovanie s ľuďmi, tento dôvod bol ako osobitný bod nepriaznivej sociálnej situácie vypustený. V nadväznosti na zaradenie komunitných centier do systému sociálnych služieb sa do dôvodov, na základe ktorých vzniká nepriaznivá sociálna situácia, navrhuje sa upraviť táto situácia a definuje sa pojem zotrvávanie v priestorovo separovanej lokalite a koncentrovaná a generačne reprodukovaná chudoba. Ide o nepriaznivé sociálne situácie, keď fyzické osoby žijú v priestorovo separovanej alebo segregovanej lokalite, v ktorej sa koncentruje chudoba alebo o región s vysokou koncentráciou nezamestnaných osôb, osôb poberajúcich dávku v hmotnej núdzi, zvýšenou mierou delikvencie a podobne.“. 
Odôvodnenie: 
Zásadne odmietame rozšírenie sociálnych služieb o sociálne služby zamerané na zotrvávanie v priestorovo separovanej lokalite a koncentrovanej a generačne reprodukovanej chudobe. Tento celospoločenský fenomén je výslednicou činnosti celého verejného sektora, ako aj celospoločenských zmien. Odmietame prenos zodpovednosti na orgány územnej samosprávy, ktoré budú zodpovedné za riešenie dôsledkov a prípadných chýb v systéme minimálneho hmotného zabezpečenia, vzdelávania, investícií do základnej infraštruktúry, nevymožiteľnosti práva a podobne. Podľa nášho názoru, jedná o presúvanie zodpovednosti za oblasť hmotnej núdze (nedostatočné finančné krytie dávky pomoci v hmotnej núdzi a príspevkov). 
Uvedené snahy o presun zodpovednosti považujeme za porušenie princípu subsidiarity a proporcionality. Trváme na osobitnej právnej úprave predmetnej problematiky. Navyše vecný rozsah v kombinácii podľa § 3 otvára možnosti pre rôzne skupiny ľudí s rôznymi diagnózami. Dokonca môže zavádzať práva pre občanov členských štátov Európskej únie, presahujúce rámec práv v jeho domovskom štáte. Podotýkame, že občan členského štátu, ktorý využíva slobodu pohybu nesmie pri svojom pobyte v inom členskom štáte predstavovať záťaž sociálneho systému v rámci minimálneho hmotného zabezpečenia. Z extenzie návrhu zákona je zrejmá snaha o návrat k strešnej norme typu zákona č. 195/1998 Z. z. v pôvodnom znení s tým rozdielom, že kým zákon o sociálnej pomoci upravoval kompetencie medzi rôzne orgány štátu a samosprávy, zákon o sociálnych službách koncentruje všetko do roviny povinností a zodpovednosti pre samosprávy. Zahrnuté sú v tom aj oblasti a činnosti spadajúce do rozsahu sociálnoprávnej ochrany a kurately, hmotnej núdze a riešenia dlhodobej chudoby. 
3. Článok I bod 9 
Podľa § 8 ods. 1 návrhu zákona má byť obsahom žiadosti o zabezpečenie poskytovania sociálnej služby podľa písmena d) aj deň začatia poskytovania sociálnej služby a čas poskytovania sociálnej služby. 
Nesúhlasíme s predložený návrhom a navrhujeme uviesť len dátum podania žiadosti o zabezpečenie poskytovania sociálnej služby. Každá žiadosť podlieha konaniu podľa zákona č. 71/1967 Zb. o správnom konaní (správny poriadok) v znení neskorších predpisov a musí byť dodržaná zákonná lehota pri vybavení žiadosti. Zákon nestanovuje presnú hodinu, ale určitú dňovú lehotu. V súvislosti s poskytovaním a zabezpečovaním sociálnych služieb je potrebné podotknúť, že človek sa v krízovej situácii ocitá často nečakane, bez príprav a vtedy je potrebné riešiť jeho nepriaznivú sociálnu situáciu okamžite. Preto podľa nášho názoru by bolo určenie dňa začatia poskytovania sociálnej služby, ako aj presného času bezpredmetné. 
Navrhujeme uvedený bod vypustiť – pripomienka. 
Odôvodnenie: 
Z hľadiska praktickej aplikácie nie je možné tieto údaje uviesť, budúci prijímateľ ani poskytovateľ sociálnej služby nemôže vedieť presný dátum a dokonca ani čas poskytovania sociálnej služby, keďže poskytovaniu sociálnej služby predchádza správne konanie v oblasti posudzovania odkázanosti fyzickej osoby na pomoc inej fyzickej osoby a vybavenia žiadosti v zákonnej lehote. 
4. Článok I bod 11 
Navrhujeme vypustiť slová „najneskôr do 60 dní odo dňa doručenia písomnej žiadosti podľa odseku 1 obci alebo vyššiemu územnému celku, ak tento zákon neustanovuje inak“ – zásadná pripomienka. 
Odôvodnenie: 
V § 8 odsek 4 znie: „(4) Ak fyzická osoba má vydané právoplatné rozhodnutie o odkázanosti na pomoc inej fyzickej osoby, obec alebo vyšší územný celok v rozsahu svojej pôsobnosti poskytne sociálnu službu alebo zabezpečí poskytovanie sociálnej služby uvedenej v § 34 až 41 najneskôr do 60 dní odo dňa doručenia písomnej žiadosti podľa odseku 1 obci alebo vyššiemu územnému celku, ak tento zákon neustanovuje inak.“. 
Znenie tohto ustanovenia už bolo upravené zákonom č. 413/2012 Z. z., ktorým sa menil a dopĺňal zákon o sociálnych službách v § 110e v prechodných ustanoveniach v nasledovnom znení: „V období od 1. januára 2013 do 31. decembra 2015 sa § 8 ods. 4 neuplatňuje.“. 
Týmto návrhom sa odložila povinnosť obce a vyššieho územného celku poskytnúť alebo zabezpečiť sociálnu službu uvedenú v § 34 až 41 v lehote do 60 dní odo dňa podania žiadosti o uzatvorenie zmluvy o poskytovaní sociálnej služby najneskôr do 31. decembra 2015. 
Samospráva v súčasnosti nemá ešte vytvorené podmienky, aby mohla v zákonom stanovenom termíne 1. januára 2014, odkedy má návrh zákona nadobudnúť účinnosť, splniť túto povinnosť, keďže naďalej trvá prevyšujúci stav dopytu po zabezpečení sociálnej služby ako ponuky. V súčasných podmienkach nie je zákon v rámci dodržania 60 dňovej lehoty na poskytnutie sociálnej služby odkázanej osobe vykonateľný. 
5. Článok I bod 12 
V § 8 ods. 6 navrhujeme doplniť v piatom riadku za slovo „zabezpečenú“ slová „a nie je možné zabezpečiť“. 
Ďalej navrhujeme doplniť zodpovednosť zdravotníckych zariadení v prípade, ak nedostatočným zistením podmienok a nedostatočným preverením všetkých okolností pri prepúšťaní fyzickej osoby zo starostlivosti ju vystavia vážnemu ohrozeniu života alebo zdravia – pripomienka. 
Odôvodnenie: 
Predmetom pripomienky je jednoznačne vymedziť situácie ohrozenia života alebo zdravia s jasným uplatňovaním princípu subsidiarity, ktorý ak nie je dôsledne uplatňovaný, vedie k deformáciám v chápaní práva, k jeho zneužívaniu a následnému prehlbovaniu sociálnej nespravodlivosti a postupnej absencii chápania systému sociálneho zabezpečenia ako takého. V druhej časti pripomienky sa reaguje na aplikačnú prax, kde poskytovateľ zdravotnej starostlivosti vystavil pacienta a aj obec neprimeranému časovému stresu pri zabezpečovaní podmienok pre uspokojovanie potrieb odkázanej osoby. Možno dokonca uvažovať aj o postupoch ohrozujúcich zdravie a život. Nakoľko je proces prepúšťania do domáceho ošetrovania riadeným procesom, považujeme za prirodzené, že v procese riadenia budú oslovené subjekty, ktoré majú mať možnosť v dostatočnom časovom predstihu intervenovať. 
6. Článok I body 15 a 16 
Navrhujeme doplniť cieľ individuálneho plánu – zásadná pripomienka. 
Odôvodnenie: 
V návrhu zákona absentuje cieľ individuálneho plánu. Cieľom individuálneho plánu má byť najväčšia možná miera inklúzie do spoločnosti, ako aj prevencia zhoršovania stavu prijímateľa. 
7. Článok I bod 20 a súvisiace body 
Navrhujeme zachovať platný rozsah sociálnych služieb. Novo zavádzané služby krízovej intervencie a sociálne služby na podporu rodiny navrhujeme upraviť komplexne v samostatnej zákonnej úprave – zásadná pripomienka. 
Odôvodnenie: 
Napriek tomu, že služby, ktoré sa majú novo definovať majú vecné prieniky so sociálnymi službami upravenými v platnom zákone, tvoria relatívne ucelený a samostatný okruh vzťahov medzi poskytovateľmi, prijímateľmi a garantmi. Najmä z dôvodu prehľadnosti vzťahov a ich financovania žiadame tieto vzťahy upraviť v samostatnom zákone. 
8. Článok I bod 28 
Navrhované doplnenie § 16 novým odsekom vypustiť – zásadná pripomienka 
Odôvodnenie: 
Navrhujeme vypustiť navrhované znenie § 16 ods. 4. Tvorca zákona tým obmedzuje a limituje poskytovateľa sociálnych služieb zabezpečovať poskytovanie odborných činností napríklad ošetrovateľskej starostlivosti prostredníctvom ADOS. 
9. Článok I bod 30 (§ 17 ods. 5) 
Alternatíva 1 
Navrhujeme v § 17 ods. 5 vypustiť slová „ktorý nie je odkázaný na pomoc inej fyzickej osoby pri úkonoch sebaobsluhy podľa prílohy č. 3 prvého bodu a pri úkonoch starostlivosti o svoju domácnosť podľa prílohy č. 4 časti II písm. a) až d) a f)“. Navrhujeme doplniť slová „ktorý spĺňa podmienku podľa § 35 ods. 1 písm. b) alebo sa jedná o osobu, ktorá bude platiť úhradu za sociálnu službu vo výške ekonomicky oprávnených nákladov spojených s poskytovaním tejto sociálnej služby, a ak sa jej bude poskytovať pomoc pri odkázanosti na pomoc inej fyzickej osoby.“. 
Alternatíva 2 
Navrhujeme vypustiť celý odsek 5 v § 17. Jedná sa o výnimku v súvislosti s odoberaním stravovania v zariadení s poskytovaním stravovania, kde nie je striktne špecifikovaný druh zariadenia, ktorý poskytuje stravovanie. Taktiež vo väčšine prípadov sa pri umiestňovaní do zariadenia sociálnych služieb zohľadňuje najmä odkázanosť na pomoc inej fyzickej osoby v rôznych stupňoch odkázanosti. Z dôvodovej správy k navrhovanému zákonu vyplýva, že cieľom v oblasti sociálnych služieb je najmä vytvoriť také podmienky, aby osoba zostala čo najdlhšie vo svojom prirodzenom prostredí. Potom sa stráca význam tohto proklamovaného cieľa. Ďalej uvádzame, že uplatnenie nasledovného ustanovenia má odôvodnenie v prípade, ak by existovali „penzióny“, ktoré boli upravené v zrušenom zákone o sociálnej pomoci (zákon č. 195/1998 Z. z.). V súčasnosti zákon o sociálnych službách pojem „penzión“ nepozná. 
Z uvedeného hľadiska je preto navrhovaná zmena bezpredmetná – pripomienka. 
10. Článok I body 32 až 38 
Navrhujeme doplniť právnu úpravu odborných činností viažucich sa na tieto činnosti: preventívna aktivita, stimulácia komplexného vývoja dieťaťa so zdravotným postihnutím a podobne – pripomienka. 
Odôvodnenie: 
Predkladateľ návrhu zákona len konštatuje, že u týchto činností ide o odborné činností, absentuje však ich zahrnutie medzi odborné činností v § 16. 
11. Článok I bod 35 (§ 24 ods. 1 a ods. 3) 
„V komunitnom centre sa fyzickým osobám v nepriaznivej sociálnej situácii podľa § 2 ods. 2 písm. h Navrhujeme upraviť – rozšíriť cieľovú skupinu na komunitu – pripomienka. 
Odôvodnenie: 
Komunitné centrum navrhujeme zaradiť ako sociálnu službu v rámci preventívnych aktivít. Komunitné centrá majú byť dostupné rôznym skupinám v komunite a ich činnosť má charakter preventívny - prevencia pred rôznymi sociálnopatologickými javmi 
V § 24 ods. 3 navrhujeme do druhej vety za slová „poskytuje sa anonymne bez potreby preukazovania sa osobnými dokladmi“ doplniť čiarku a slová „s výnimkou, kedy je potrebné vykonanie úhrady za sociálnu službu“ – pripomienka. 
Odôvodnenie: 
V prípade, že pôjde o platenú sociálnu službu, ktorú si bude hradiť prijímateľ sociálnej služby, je potrebné vyplniť účtovné doklady, ktoré podľa zákona č. 431/2002 Z. z. o účtovníctve v znení neskorších predpisov musia spĺňať obligatórne náležitosti, ku ktorým patrí aj obsah účtovného prípadu a označenie jeho účastníkov. 
12. Článok I bod 35 (§ 25 písmeno a) bod 3 - ošetrovateľská starostlivosť) 
Navrhujeme vypustenie bodu 3 – pripomienka. 
Odôvodnenie: 
Účelom nocľahárne je najmä pomôcť fyzickej osobe v nepriaznivej sociálnej situácii, ak nemá zabezpečené ubytovanie alebo nemôže doterajšie bývanie užívať, a to najmä poskytnutím prístrešia za účelom prenocovania. 
V nocľahárni nemôže byť povinnou záležitosťou poskytovanie ošetrovateľskej starostlivosti. Predpokladom je prijatie zdravotného pracovníka a nie je dôvod, aby zariadenie poskytujúce sociálne služby suplovalo zdravotnícke zariadenie. Sme toho názoru, že v čoraz výraznejšej miere absentuje možnosť doliečenia v zdravotníckom zariadení čo sa prejavuje aj v náraste dopytu po sociálnej službe. 
13. Článok I bod 37 (§ 33 - služba včasnej intervencie) 
Súhlasíme so vznikom služby včasnej intervencie, no zákon nestanovuje, komu vyplýva povinnosť zabezpečovať a poskytovať tento druh sociálnej služby, či obci alebo vyššiemu územnému celku. Okrem iného podmienkou je, že táto služba sa poskytuje dieťaťu do sedem rokov veku. Domov sociálnych služieb podľa navrhovaného zákona s účinnosťou od 1. januára 2014 je určený len osobám, ktorí dosiahli 18 rok veku. Nie je zrejmé, kde budú umiestňované osoby vo veku od 7 do 18 rokov veku, respektíve aká sociálna služba by im mala byť poskytovaná. Prečo je možné túto službu poskytovať len osobám, respektíve dieťaťu, ktorého život je ohrozený z dôvodu zdravotného postihnutia a nie aj jeho rodine. 
Ďalej nie je zrejmé, či sa bude jednať o platenú sociálnu službu alebo bude poskytovaná bezplatne. Ak si bude musieť uhrádzať rodina predmetnú službu, táto služba nebude môcť byť z ich strany využívaná. Rodina s ťažko zdravotne postihnutým dieťaťom je často odkázaná na sociálne dávky a rôzne príspevky od štátu, a preto si túto službu nebudú môcť dovoliť. Ak táto služba bude poskytovaná bezplatne, obec alebo vyšší územný celok na zabezpečenie tejto služby bude musieť tiež disponovať dostatočným množstvom finančných prostriedkov, okrem iného je podmienkou tejto služby vzdelanie v oblasti špeciálneho poradenstva, teda túto službu bude môcť poskytovať len osoba oprávnená poskytovať špecializované sociálne poradenstvo. Uvedené predpokladá aj prijatie novej pracovnej sily. 
Nespochybňujeme vznik tejto služby, avšak absentuje bližšia špecifikácia, kto bude poskytovateľ danej sociálnej služby, za akých podmienok a z akých zdrojov bude táto služba financovaná – pripomienka. 
14. Článok I bod 40 
§ 35 ods. 3 stanovuje maximálny počet 22 prijímateľov sociálnej služby v jednej bytovej budove, ktorá je poskytovaná v zariadení pre seniorov. 
S návrhom nesúhlasíme, v súčasnosti nie je správne ani vhodné akékoľvek znižovanie počtu prijímateľov sociálnej služby – zásadná pripomienka. 
Odôvodnenie: 
Počet budúcich prijímateľov sociálnej služby, teda osôb odkázaných na pomoc inej fyzickej osoby neustále narastá (obyvateľstvo starne, dochádza k zvyšovaniu rôznych zdravotných ťažkostí, k strate zamestnania, k odchodu do dôchodku, progreduje neschopnosť sebestačnosti, tzn. fungovať samostatne bez pomoci inej fyzickej osoby). Dopyt po sociálnej službe v zariadení pre seniorov má neustále narastajúci charakter. 
Spracovateľ návrhu zákona určením maximálneho počtu miest v zariadeniach výrazne zvyšuje náklady na jedného klienta. 
Takto určená hranica maximálneho počtu klientov napríklad v zariadeniach pre seniorov robí prevádzku takéhoto zariadenia neefektívnou a veľmi predražuje cenu za poskytovanú starostlivosť. Nie je zrejmé, z akej analýzy, prípadne z čoho predkladateľ pri určení počtov vychádzal. 
15. Článok I bod 41 
Doplniť písmeno „h“ v slove najdlhšie – legislatívno-technická poznámka – gramatická úprava. 
16. Článok I body 55 a 60 
Navrhujeme, aby určovanie rozsahu odkázanosti na pomoc inej fyzickej osoby bolo možné definovať v časových intervaloch – zásadná pripomienka. 
Odôvodnenie: 
Na základe poznatkov z praxe žiadame, aby posúdenie rozsahu odkázanosti nebolo na presnú hodinu, ale na časový interval. Presné určenie rozsahu pomoci inej fyzickej osoby sa fakticky nedá stanoviť na presný časový rozsah, nakoľko časový rozsah vždy ovplyvňujú faktory na strane užívateľa, jeho aktuálny fyzický, psychický stav a podobne. 
17. Článok I bod 83 
V § 68 ods. 1 písm. g) za slovo „mesiacov“ navrhujeme vložiť čiarku a slová „to neplatí, ak je poskytovateľom obec alebo poskytovateľ, ktorého obec založila alebo zriadila“ – zásadná pripomienka. 
Odôvodnenie: 
V praxi sa vyskytujú situácie, kedy sa dlhšie obdobie neposkytuje sociálna služba z dôvodu absencie prijímateľov. Nepovažujeme za účelné a potrebné u subjektov, ktoré vznikajú na základe zákona, aby dochádzalo k ich výmazu. 
18. Článok I bod 93 
Podľa § 71 ods. 6 návrhu zákona obci, ktorá zriadila alebo založila zariadenia, sa poskytuje finančný príspevok podľa prílohy č. 5 časť A a prílohy č. 5 časť B podľa stupňa odkázanosti. 
Nesúhlasíme s navrhovanými výškami príspevku podľa stupňa odkázanosti, nakoľko zhoršujú situáciu verejných poskytovateľov a pomáhajú neverejným. Navrhujeme zvýšiť doterajšie príspevky najmä za vyššie stupne odkázanosti – zásadná pripomienka. 
Odôvodnenie: 
Navrhované výšky príspevku pri odkázanosti sú nedostatočné a nezohľadňujú už teraz nepriaznivú situáciu v zariadeniach. Príspevky zo štátneho rozpočtu sú čoraz nižšie a nezohľadňujú potrebnú mieru v oblasti financovania sociálnych služieb. 
19. Článok I bod 103 až 117 
Žiadame zásadne riešiť, a to vo vzťahu k prijímateľovi sociálnej služby a jeho rodinným príslušníkom, mieru ochrany príjmov na súčasnej úrovni – zásadná pripomienka. 
Odôvodnenie: 
Navrhované sú zmeny v nastavení povinných zostatkov (ochrana príjmu). 
Prepravná služba = zníženie časti príjmov, z ktorých môže byť hradená prepravná služba predstavuje takmer 20 eur, pri celoročnej pobytovej mesačne – 10 eur, pri týždennej pobytovej takmer – 20 eur, pri ambulantnej so stravou takmer 60 eur, a bez poskytovanej stravy takmer 20 eur, pri osobách v spoločnom okruhu – 139 eur. 
Obce budú ešte viac doplácať na nižšiu valorizáciu dôchodkov a znižovanie novopriznávaných dôchodkov – redukciou osobného mzdového bodu a to počnúc januárom tohto roku, zmeny v II. pilieri a vysokú úroveň dlhodobej nezamestnanosti v predchádzajúcej kariére dôchodcu, prípadne na nízke mzdy niektorých skupín obyvateľstva. 
Navrhujeme zvážiť rozsah zmien v povinných zostatkoch, resp. zabezpečiť ich refundáciu pre obce v súlade s ústavným zákonom o rozpočtovej zodpovednosti. Predkladateľom navrhovaný model pozostávajúci zo zvýšenia ochrany príjmov a zníženia finančného naplnenia ústavného práva zakotveného v čl. 39 Ústavy Slovenskej republiky, ktorý má zabezpečovať štát, má priamy dopad na rozpočty miest a obcí. Uvedený dopad v čase konsolidácie verejných rozpočtov považujeme za nevykonateľný. Podľa bleskových prepočtov členov je napríklad dopad na dve zariadenia hlavného mesta, ktoré poskytujú služby cca 200 prijímateľom, v porovnaní s aktuálnym stavom cca 400 000 eur na rok 2014. Predpokladáme dopad na rozpočty obcí rádovo v desiatkach miliónov eur. 
20. Článok I bod 129 (§ 75 ods. 1) 
Žiadame vypustiť povinnosť v § 75 ods. 1, ktorou sa ukladá obci uhrádzať príspevok na prevádzku neverejnému poskytovateľovi, ak o poskytovanie služby (na základe práva výberu odkázanej osoby) poskytovateľa požiadala – zásadná pripomienka. 
Odôvodnenie: 
Výška príspevku na prevádzku sa rovná ekonomicky oprávnené náklady mínus finančný príspevok na odkázanosť hradenú štátom poskytovateľovi (obec nemusí mať informácie potrebné pre výpočet finančného príspevku na prevádzku) mínus úhrada od prijímateľa pri zohľadnení ochrany príjmov. Ide o vyriešenie základného rozporu z Európskou chartou miestnej územnej samosprávy a zavádzanie účelového financovania originálnych pôsobností obcí. Ak zohľadníme výšku príspevku štátu podľa stupňa odkázanosti (najviac však 311 eur pri VI. stupni), medián vývoja dôchodkov, je zrejmé, že obce budú na poskytovanie tejto služby doplácať aj pri navrhovaných výškach podpory so strany štátu. Podotýkame, že uvedený stav je príčinou redukcie podielu opatrovateľskej služby a ostatných služieb pre skupiny ohrozené sociálnym vylúčením. V hraničných situáciách môže takýto model predstavovať model, ktorý ohrozí samotné fungovanie miest a obcí a ich zapojenie do mechanizmu nútenej správy. Prax ukazuje, že prijímateľovo právo voľného výberu poskytovateľa, vzhľadom na uvedený model, nekorešponduje so zásadami hospodárnosti a efektívnosti vynakladania verejných zdrojov. Z pohľadu zabezpečenia verejného záujmu môže ísť aj o neodôvodnené vynakladanie verejných zdrojov na zabezpečenie súkromného majetku. 
21. Článok I bod 129 (§ 75 ods. 1) 
Navrhujeme, aby v prípade, že obec disponuje dostatočným množstvom finančných prostriedkov bolo znenie § 75 ods. 1 nasledovné: „obec môže poskytovať finančný príspevok na prevádzku poskytovanej sociálnej služby neverejnému poskytovateľovi...“ – pripomienka. 
Odôvodnenie: 
Nie je možné s takouto povinnosťou pre obce súhlasiť v nadväznosti na § 71 ods. 6 a prílohy č. 5 časť A a prílohy č. 5 časť B a § 80 písm. k). Obce nedisponujú dostatočným množstvom finančných prostriedkov na tak rozsiahle financovanie sociálnych služieb. Nasledovné ustanovenie bolo v obdobnej forme stanovené aj v pôvodnom znení zákona o sociálnych službách, ale z finančných a personálnych dôvodov bolo zákonom č. 50/2012 Z. z. zmenené. 
22. Článok I bod 137 
V § 75 ods. 15 navrhujeme vypustiť slová „výške aj vtedy, ak sa prijímateľovi sociálnej služby neposkytuje sociálna služba najviac 30 po sebe nasledujúcich dní z dôvodu neprítomnosti prijímateľa sociálnej služby“ – zásadná pripomienka. 
Odôvodnenie: 
V praxi sa vyskytujú situácie, kedy je potrebné prijímateľa hospitalizovať v zdravotníckom zariadení. Počas hospitalizácie je však napriek všetkému potrebné naplniť záväzky zamestnávateľa a odberateľa energií, daňového subjektu a všetky ostatné povinnosti, ktoré nie je možné operatívne krátiť z dôvodu neprítomnosti jedného prijímateľa u poskytovateľa. 
23. Článok I bod 142 
Navrhujeme v § 78a vypustiť odsek 4 – pripomienka. 
Odôvodnenie: 
Uvedené ustanovenie by prinieslo neadekvátne poskytovanie sociálnych služieb. V súčasných podmienkach, ktoré zariadenia majú, nie je možné uvedené ustanovenie prijať. Ako dôvody uvádzame: personálne obsadenie poskytovateľa sociálnych služieb, monitorovanie voľných miest a vyúčtovanie finančného príspevku. V zariadeniach bývalého typu penzión majú prijímatelia nižší stupeň odkázanosti na pomoc inej fyzickej osoby ako IV, čo doterajší zákon umožňoval a novela zákona určuje v prechodnom ustanovení krátku dobu na prehodnotenie na vyšší stupeň. 
24. Článok I bod 148 
V § 80 písmeno c) bod 1 dochádza k zmene pôsobnosti obce v systéme posudzovania, obce budú posudzovať sociálne služby určené fyzickým osobám, ktoré dovŕšili dôchodkový vek. 
V navrhovanej zmene zákona však nie je jednoznačne určené, pri ktorých sociálnych službách vystupuje v konaní obec ako správny orgán. Okrem iného podľa bodu 154 návrhu zákona v § 81 písmeno c) bod 1 je upravený vyšší územný celok ako správny orgán v konaniach o odkázanosti fyzickej osoby na pomoc inej fyzickej osoby, ak nedovŕšila dôchodkový vek – pripomienka. 
Odôvodnenie: 
Nie je vyšpecifikované, kto bude teda správnym orgánom v konaní o odkázanosti do špecializovaného zariadenia. 
25. Článok I bod 158 
Nie je zrejmé, ktoré konkrétne druhy sociálnych služieb bude teda posudzovať vyšší územný celok a ktoré obec – pripomienka. 
26. Článok I bod 189 (§ 92 ods. 2) 
Navrhovanú zmenu § 92 ods. 2 navrhujeme vypustiť – zásadná pripomienka. 
Odôvodnenie: 
Predkladateľ v rámci doterajších pracovných rokovaní neavizoval zmenu posudzovania o odkázanosti v navrhovaných intenciách. Sme toho názoru, že ide o zásah do rozhodovacej činnosti územnej samosprávy navzájom, keďže pôsobnosti nie sú delené „kategóriou vek“. Presadením navrhnutej zmeny sa vytvorí celý rad aplikačných problémov, kde obce budú zabezpečovať posudzovanie aj na služby, ktoré nepatria do ich zodpovednosti a naopak, nebudú zabezpečovať pri niektorých službách, ktoré poskytujú. Posudzovanie nie je finančne kryté a jeho náklady znáša výhradne orgán verejnej správy. 
27. Článok I bod 215 (Príloha č. 2 zákona) 
Je potrebné, aby spracovateľ zákona vypracoval rámcové štandardy kvality poskytovanej sociálnej služby. V tom prípade by bolo únosnejšie pre zariadenia vypracovať všetky smernice podľa prílohy č. 2 zákona. V opačnom prípade bude veľmi náročné pre poskytovateľa, pri počte personálu, vypracovať smernice – pripomienka. 
28. Článok I bod 217 a 218 (Príloha 4a a Príloha 5) 
Žiadame zachovať existujúcu úroveň podpory poskytovania sociálnych služieb podľa druhu služby. V praxi nie je možné zohľadňovať dynamicky sa vyvíjajúci stav stupňov odkázanosti jednotlivých prijímateľov. Sumy ustanovené v prílohe č. 4a reflektovali priemerné ekonomicky oprávnené náklady, pričom v rámci uvedeného bol zohľadnený priemerný stupeň odkázanosti. 
Vo všeobecnosti uvádzame, a to z hľadiska aplikačnej praxe, že supervízia zvyšuje ekonomicky oprávnené náklady a taktiež navrhnutá príloha č. 2 znamená formalizáciu, ktorá zakladá biznis pre vybrané organizácie, avšak pre prijímateľa sociálnej služby, ako aj pre verejného poskytovateľa sociálnej služby znamená zvýšenie ekonomicky oprávnených nákladov – zásadná pripomienka. 
Pripomienky k návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 448/2008    Z. z. o sociálnych službách a o zmene a doplnení zákona č. 455/1991 Zb. o živnostenskom podnikaní (živnostenský zákon) v znení neskorších predpisov v znení neskorších predpisov a ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 581/2004     Z. z. o zdravotných poisťovniach, dohľade nad zdravotnou starostlivosťou a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov – boli spracované na základe odborného podkladu pani Márie Filipovej, expertky Únie miest Slovenska a členky pracovnej skupiny, stanoviská hl. m. SR Bratislavy a ďalších členských i spolupracujúcich miest Únie miest Slovenska.  	Z 	ČA 	K všeobecnej časti uvádzame, že vzhľadom na zmeny, ktoré si vyžiadala prax a na zabezpečenie finančnej udržateľnosti sociálnych služieb je nevyhnutné novelu zákona o sociálnych službách prijať.

K bodu 1 (Článok I bod 2) - Pripomienka obyčajná 
Neakceptuje sa.
Dôvodom pre určenie vekovej hranice sedem rokov je skutočnosť, že u detí so zdravotným postihnutím je obvyklé posunutie nástupu povinnej školskej dochádzky o jeden rok a preto sa navrhuje zvýšená ochrana aj týmto deťom.

K bodu 2 (Článok I body 3 až 7) - zásadná pripomienka, rozpor odstránený.
Neakceptuje sa.
Návrhom sa vytvárajú legislatívne podmienky pre riešenie nepriaznivej sociálnej situácie, ktorou je zotrvávanie v priestorovo segregovanej lokalite s cieľom stanoviť rovnaké pravidlá pre všetkých poskytovateľov. Navrhovaná úprava neznamená automaticky povinnosť zriaďovať a financovať tento druh pomoci so strany obce. Mnohé obce však takéto aktivity realizujú z prostriedkov ESF, prípadne z iných zdrojov a je preto nevyhnutné vytvoriť im právny rámec. 

K bodu 3 (3. Článok I bod 9) - pripomienka obyčajná.
 Čiastočne sa akceptuje tak, že pred slová „deň začatia“ sa dopĺňa slovo „predpokladaný“. 
Podotýkame, že na žiadosti podané podľa § 8 ods. 1 sa nevzťahuje zákon o správnom konaní a je to upravené v ustanovení § 91 ods. 1 posledná veta návrhu. Bez uvedenia minimálne predpokladaného začatia poskytovania sociálnej služby, nie je možné zo strany obce alebo VÚC službu zabezpečiť. Obec alebo VÚC nemôže vedieť aká je predstava klienta. 

K bodu 4 (4. Článok I bod 11) - zásadná pripomienka.
Akceptuje sa.

K bodu 5 (Článok I bod 12) – obyčajná.
Akceptuje sa.

K bodu 6 (Článok I body 15 a 16) – zásadná, rozpor odstránený. 
Neakceptuje sa.
Individuálny plán je jedným z nástrojov pri poskytovaní sociálnej služby a ciele sociálnej služby sú už podrobne upravené v § 2 ods. 1 medzi ktoré patrí aj podpora sociálneho začlenenia fyzickej osoby. Všetky činnosti vykonávané v rámci sociálnych služieb musia byť v súlade s týmto cieľom. Uvádzať tento cieľ osobitne v rámci individuálneho plánu považujeme za duplicitu. 

K bodu 7 (Článok I bod 20 a súvisiace body) – zásadná, rozpor odstránený.
 Neakceptuje sa.
Vytvorenie samostatnej skupiny sociálnych služieb krízovej intervencie a sociálnych služieb pre rodiny       s deťmi je systémovou otázkou. Naďalej ide o sociálne služby, ktoré boli a budú poskytované rovnakej cieľovej skupine ako doteraz. Nevidíme dôvod aby pre každú cieľovú skupinu bola vypracovaná samostatná právna norma, nakoľko ciele, princípy, financovanie, konanie, pôsobnosť a pod. by boli identické. 

K bodu 8: Článok I bod 28 – zásadná, rozpor odstránený ČA.
 Úpravou znenia – ustanoví sa výnimka pre odbornú činnosť, ktorou je ošetrovateľská starostlivosť v zariadení [§16 ods. 1 písm. f)], u ktorej sa pripustí možnosť jej zabezpečenia inou osobou na základe občianskoprávneho vzťahu alebo obchodnoprávneho vzťahu. U iných odborných činností vzhľadom na ich povahu a účel považujeme za odôvodnené, aby ich poskytoval poskytovateľ sociálnej služby, ktorý je na ich poskytovanie v rámci sociálnej služby oprávnený na základe zápisu do registra vo vlastnom mene na vlastnú zodpovednosť, za podmienok ustanovených zákonom o sociálnych službách, čo zvyšuje právnu ochranu prijímateľa sociálnej služby. Ak by vystupoval poskytovateľ sociálnej služby len ako zabezpečovateľ týchto odborných činností, nebol by tým priamo zodpovedný za ich poskytovanie.

K bodu 9 Článok I bod 30 (§ 17 ods. 5) – obyčajná.
Neakceptuje sa.
Napriek tomu, že v súčasnosti neexistuje zariadenie typu DPD, stále je mnoho klientov, ktorým sa poskytuje sociálna služba v zariadení pre seniorov, natoľko sebestačných (bez odkázanosti na pomoc inej osoby, resp. odkázanosť v II. stupni), že sú schopní za podmienok ustanovených v § 17 ods. 5 zabezpečiť si stravovanie aj sami. Na početnosť takýchto klientov v praxi poukazovali práve mestá a obce pri návrhu financovať vybrané druhy sociálnych služieb z prostriedkov štátneho rozpočtu na základe stupňa odkázanosti, keď uvádzali, že v dôsledku toho, že mnohí klienti majú nízky stupeň odkázanosti alebo žiadny, bude dochádzať k neúmernému zníženiu ich zdrojov z štátneho rozpočtu.

K bodu 10 (Článok I body 32 až 38) – obyčajná.
Neakceptuje sa.
Odborné činnosti uvádzané v tejto pripomienke sú upravené v § 16 ods. 1 k) až p).

K bodu 11 Článok I bod 35 (§ 24 ods. 1 a ods. 3) – obyčajná. 
Neakceptuje sa,  návrh je nerealizovateľný, aj jednotlivé fyzické osoby, ktorým sa poskytuje táto sociálna služba pochádzajú z komunity, komunite ako takej nie je možné poskytovať jednotlivé odborné činnosti. Riešenie problémov v komunitnom centre nemá výlučne prevenčný charakter, ale riešia sa krízové sociálne situácie.
Nie je potrebné upravovať v tejto časti zákona. Ak pôjde o poskytovanie sociálnej služby na základe zmluvy a za úhradu, poskytovateľ bude uzatvárať s prijímateľom sociálnej služby zmluvu podľa § 74 a obsahovou náležitosťou tejto zmluvy je aj označenie zmluvných strán (t.j. aj prijímateľa).

K bodu 12 Článok I bod 35 (§ 25 písmeno a) bod 3 – obyčajná. 
Akceptuje sa.

K bodu 13 Článok I bod 37 (§ 33 - služba včasnej intervencie) – obyčajná.
Neakceptuje sa.
Vzhľadom na potrebu vysokej špecializácie tejto sociálnej služby sa navrhuje táto sociálna služba do pôsobnosti VÚC.
 K otázkam týkajúcim sa možností poskytovania sociálnych služieb uvádzame, že sa im môže poskytovať sociálna služba napr. v dennom stacionári, v DSS s týždenným alebo denným pobytom. 
Odborné činnosti, ktoré sú obsahom sociálnej služby včasnej intervencie sú oslobodené (§ 72 ods. 6). 

K bodu 14 (Článok I bod 40) - zásadná rozpor odstránený. 
Neakceptuje sa.
Ide o potrebu postupne zabezpečiť aj pre seniorov také podmienky pri poskytovaní sociálnej služby, ktoré sa čo najviac približujú prirodzenému rodinnému prostrediu. 

K bodu 15 Článok I bod 41 – obyčajná.
Akceptuje sa.

K bodu 16 – zásadná.
Akceptuje sa.
Požadovaná úprava bola vykonaná v § 50 odsek 2 a v §51 písm. b) nahradením slov „vyjadrený v hodinách“, slovami „ vyjadrený predpokladaným rozsahom hodín v rámci určeného rozpätia podľa prílohy č.3, písm. B“. 

K bodu 17 Článok I bod 83 -  zásadná, rozpor odstránený.
Neakceptuje sa.
Nepovažujeme za vhodné zavádzať výnimku aj keď ide o verejného poskytovateľa. Lehota v trvaní jedného roka je dostatočná na to aby poskytovateľ vytvoril také podmienky poskytovania sociálnej služby o ktorú budú mať klienti záujem. 
K bodu 18 (Článok I bod 93) -  zásadná, rozpor odstránený. 
Akceptuje sa.

K bodu 19 Článok I bod 103 až 117 – zásadná, rozpor neodstránený. 
Neakceptuje sa , už nebola zvyšovaná ochrana príjmu klienta a navyše tým, že štát prispieva obciam na sociálne služby, môžu si tieto vykryť zvýšené výdavky z dôvodu úprav hraníc ochrany príjmu z vlastných zdrojov. 

K bodu 20 Článok I bod 129 (§ 75 ods. 1) – zásadná. rozpor neodstránený.
Neakceptuje sa.
Ide o povinnosť, ktoré mali obce a mestá od 1.1.2009 do 28.2.2012. táto povinnosť bola vypustená iba v prechodnom období, nakoľko štát poskytoval finančný príspevok v paušálnej sume bez ohľadu na stupeň odkázanosti klienta. Keďže sa zavádza poskytovanie finančného príspevku na odkázanosť pre neverejných poskytovateľov v závislosti od stupňa odkázanosti klienta a v tomto príspevku nie sú zahrnuté prevádzkové náklady, opätovne sa tento príspevok zavádza. V prípade, že by sa vyhovelo tejto pripomienke klienti neverejných poskytovateľov by boli diskriminovaní a obce by boli zvýhodnené s porovnaní s VÚC, ktoré túto povinnosť mali aj naďalej majú. 

K bodu 21 Článok I bod 129 (§ 75 ods. 1) – zásadná, rozpor odstránený.
Neakceptuje sa.
Ide o povinnosť, ktoré mali obce a mestá od 1.1.2009 do 28.2.2012. táto povinnosť bola vypustená iba v prechodnom období, nakoľko štát poskytoval finančný príspevok v paušálnej sume bez ohľadu na stupeň odkázanosti klienta. Keďže sa zavádza poskytovanie finančného príspevku na odkázanosť pre neverejných poskytovateľov v závislosti od stupňa odkázanosti klienta a v tomto príspevku nie sú zahrnuté prevádzkové náklady, opätovne sa tento príspevok zavádza. V prípade, že by sa vyhovelo tejto pripomienke klienti neverejných poskytovateľov by boli diskriminovaní a obce by boli zvýhodnené s porovnaní s VÚC, ktoré túto povinnosť mali aj naďalej majú. 

K bodu 22 Článok I bod 137 – zásadná, rozpor odstránený. 
Neakceptuje sa.
Stanovením 30 dňovej lehoty sa vytvára priestor pre účelné využívanie verejných zdrojov poskytovaných neverejným poskytovateľom a druhej strane, tak ako je uvedené v pripomienke, aj rešpektovanie prevádzkových pomerov poskytovateľa (energie, počet zamestnancov). 

K bodu 23 Článok I bod 142 – obyčajná.
Neakceptuje sa.
Nie je možné keďže sa zavádza poskytovanie finančného príspevku podľa stupňa odkázanosti. 

K bodu 24 Článok I bod 148 – obyčajná.
Neakceptuje sa.
Vzhľadom na to, že sa zavádza posudzovanie podľa stupňa odkázanosti, nie podľa druhu sociálnej služby, nie je možné, aby kritériom pre rozdelenie pôsobnosti pri posudzovaní medzi obce a VÚC boli jednotlivé druhy sociálnych služieb. Týmto kritériom je vek. To znamená, že obce posudzujú klientov seniorov a VÚC fyzické osoby do dosiahnutia dôchodkového veku. Až následne sa klient rozhodne o akú sociálnu službu požiada, pričom bude dôležité aký má stupeň odkázanosti, lebo napr. ak by mal záujem o špecializované zariadenie, jeho odkázanosť by musela dosiahnuť minimálne V. stupeň. 

K bodu 25 Článok I bod 158 – obyčajná.
Neakceptuje sa.
Vzhľadom na to, že sa zavádza posudzovanie podľa stupňa odkázanosti, nie podľa druhu sociálnej služby, nie je možné, aby kritériom pre rozdelenie pôsobnosti pri posudzovaní medzi obce a VÚC boli jednotlivé druhy sociálnych služieb. Týmto kritériom je vek. To znamená, že obce posudzujú klientov seniorov a VÚC fyzické osoby do dosiahnutia dôchodkového veku. Až následne sa klient rozhodne o akú sociálnu službu požiada, pričom bude dôležité aký má stupeň odkázanosti, lebo napr. ak by mal záujem o špecializované zariadenie, jeho odkázanosť by musela dosiahnuť minimálne V. stupeň.

K bodu 26 Článok I bod 189 (§ 92 ods. 2) – zásadná,
rozpor odstránený.
Neakceptuje sa.
Vzhľadom na to, že sa zavádza posudzovanie podľa stupňa odkázanosti, nie podľa druhu sociálnej služby, nie je možné, aby kritériom pre rozdelenie pôsobnosti pri posudzovaní medzi obce a VÚC boli jednotlivé druhy sociálnych služieb. Týmto kritériom je vek. To znamená, že obce posudzujú klientov seniorov a VÚC fyzické osoby do dosiahnutia dôchodkového veku. Až následne sa klient rozhodne o akú sociálnu službu požiada, pričom bude dôležité aký má stupeň odkázanosti, lebo napr. ak by mal záujem o špecializované zariadenie, jeho odkázanosť by musela dosiahnuť minimálne V. stupeň.
Nie je možné súhlasiť s tým, že predkladateľ neavizoval túto zmenu. Opakovane boli s týmto návrhom oboznámení členovia pracovnej skupiny, ktorej členom je ZMOS a ÚMS a naposledy aj dňa 17.4.2013v Michalovciach organizovanom ZMOSom, ktorého sa zúčastnil aj zástupca Magistrátu hlavného mesta SR.

K bodu 27 Článok I bod 215 (Príloha č. 2 zákona) – obyčajná.
Neakceptuje sa.
Pripomienka je nezrozumiteľná, štandardy sú spracované v prílohe č. 2. Zrejme má pripomienkujúci orgán na mysli vzory napr. postupov, pravidiel pri jednotlivých štandardoch. V prechodnom období sa vytvára priestor na zabezpečenie metodiky zo strany MPSVR SR.

K bodu 28 Článok I bod 217 a 218 (Príloha 4a a Príloha 5) – zásadná, rozpor odstránený.
Neakceptuje sa.
Nie je možné akceptovať, ak sa zavádza financovanie podľa stupňa odkázanosti.
Na margo prílohy č. 2 je potrebné uviesť, že hodnotenie podmienok kvality patrí do pôsobnosti MPSVR SR a nie vybraných organizácií a preto formuláciu o zakladaní biznisu, považujeme za neadekvátnu. 
 	
BSK 	K bodu 1 - § 2 ods. 2 písm. b) 
K bodu 1 - § 2 ods. 2 písm. b) 
Navrhujeme doplniť: pre svoje životné návyky, pre spôsob života alebo pre závislosť od návykových látok alebo návykových škodlivých činností, „pokiaľ akceptuje podmienky trvalej a dôslednej abstinencie“, 
Odôvodnenie: Vychádzame zo skúseností, že pokiaľ FO zotrváva dobrovoľne vo svojich životných návykoch, alebo nemá záujem o liečbu svojej závislosti od návykových látok bude, viesť takýto spôsob života aj naďalej a preto tieto FO je potrebné odlíšiť od tých, ktorí majú záujem svoje problémy riešiť.  	O 	N 	Pripomienka je v rozpore s hlavným cieľom sociálnych služieb, poskytovať pomoc najzraniteľnejším skupinám, medzi ktoré rozhodne patria aj klienti, ktorí nie sú spoločensky prispôsobiví z toho dôvodu, že sú závislí na návykových látkach. Práve to je dôvod (sociálna udalosť), pre ktorý sa im potrebná pomoc poskytuje aj v rámci sociálnych služieb. To však neznamená, že takémuto klientovi budeme poskytovať sociálnu službu proti jeho vôli. 	
BSK 	K bodu 11 - § 8 ods. 4 
Zásadná pripomienka 
K bodu 11 - § 8 ods. 4 
Navrhujeme doplniť: „ Ak poskytovateľ, ktorého si vybrala fyzická osoba odkázaná na poskytovanie sociálnej služby, nemá voľné miesto a obec alebo vyšší územný celok poskytne alebo zabezpečí tejto fyzickej osobe iné vhodné miesto u iného poskytovateľa a fyzická osoba toto miesto odmietne, považuje sa povinnosť obce alebo vyššieho územného celku uvedenú v prvej vete za splnenú“ 
Odôvodnenie: Nikde nie je uvedené, ako postupovať ďalej, ak nie je v občanom vybratom zariadení voľné miesto a nevieme tak dodržať 60 dňovú lehotu. Ak mu ponúkneme iné voľné miesto v inom zariadení a on toto miesto odmietne, navrhujeme aby bola povinnosť obce a VÚC považovaná za splnenie 60 dňovej lehoty.  	Z 	N 	Rozpor odstránený.
Nie je možné akceptovať, požiadavka je v praxi nerealizovateľná, nakoľko ak u poskytovateľa, ktorého si klient vybral nie je miesto a on na tom trvá, nemôže dôjsť k aktu zabezpečenia sociálnej služby zo strany vyššieho územného celku, preto je zbytočné upravovať takúto situáciu. Aj v ustanovení § 8 ods. 9 je jednoznačne upravené, že neverejný poskytovateľ je povinný prijať klienta, ktorého vyšší územný celok žiada umiestniť, len vtedy, ak má voľné miesto. 	
BSK 	K bodu 15 - § 9 ods. 1 
Zásadná pripomienka 
K bodu 15 - § 9 ods. 1: 
Navrhujeme poslednú vetu v § 9 ods. 1 doplniť: „Účasť prijímateľa sociálnej služby podľa prvej vety sa nevyžaduje, ak to neumožňuje jeho zdravotný stav alebo ju odmietne“. 
Odôvodnenie: Klienti často odmietajú individuálny plán ( najmä, ak sú v seniorskom veku ). Odôvodňujú to tým, že nechcú nič plánovať, spisovať, chcú mať voľnosť, plánovanie a s tým spojené aktivity ich obmedzujú. Aktivitám sa chcú venovať podľa nálady, chuti, nie podľa plánu.  	Z 	N 	Rozpor odstránený.
Vzhľadom na to, že základnou požiadavkou individuálneho plánu je nastaviť jeho ciele podľa individuálnych potrieb klienta, nevidíme dôvod, aby sa v rámci individuálneho plánu nerešpektovali požiadavky klienta (vrátane jeho „chuti“). Individuálny plán nie je o dennom časovom harmonograme, ktorý je klient povinný plniť. 	
BSK 	K bodu 16 - § 9 ods. 2 
K bodu 16 - § 9 ods. 2: 
Navrhujeme doplniť kto sa považuje za kľúčového pracovníka. 
 	O 	N 	Bolo by to nadbytočné, priamo z tohto ustanovenia vyplýva, že je to ten pracovník, ktorý klienta sprevádza, podporuje ho a pomáha mu. Výber zamestnanca ktorý bude pridelený ako kľúčový zamestnanec pre konkrétneho klienta, určí zamestnávateľ. 	
BSK 	K bodu 30 - § 17 ods. 5 
Zásadná pripomienka 
K bodu 30 - § 17 ods. 5 
Navrhujeme spojenie „prijímateľ sociálnej služby si stravovanie zabezpečí inak“ viazať iba pri ambulantnej forme.  	Z 	N 	Rozpor odstránený.
Nevidíme dôvod, ak sú splnené podmienky tohto ustanovenia, prečo by si klient pobytovej sociálnej služby nemohol stravovanie zabezpečiť inak, napr. v reštaurácii, ktorá je v blízkosti zariadenia. 	
BSK 	K bodu 31 - § 20  
K bodu 31 - § 20 
Navrhujeme ponechať v znení „s písomným súhlasom“ . 	O 	N 	Zabezpečenie písomného súhlasu spôsobovalo poskytovateľom v praxi značné problémy a odrádzalo vybrané cieľové skupiny od poskytnutia pomoci. 	
BSK 	K bodu 34 - § 23a) 
Zásadná pripomienka 
K bodu 34 - § 23a) 
Navrhujeme doplniť: „... rizikové správanie, ktorým je najmä ...“ a „... riziková situácia, ktorou je najmä ...“ 
Odôvodnenie: upresnenie sociálnej služby „preventívna aktivita“ .
 	Z 	N 	Rozpor odstránený.
Nie je potrebné a ani možné v zákone definovať všetky sociálne situácie, ktoré sú rizikové a ktoré by následne mohli viesť k nepriaznivej sociálnej situácii. Príklady takých situácií sme vymedzili v osobitnej časti odôvodnenia, napr. takou situáciou je, keď sa narkomanovi poskytujú injekčné striekačky a prevencia spočíva v tom, že znižujeme riziko šírenia napr. HIV, t.j. predchádzame rizikovej situácii a správaniu. Každý sociálny pracovník by mal vedieť takéto situácie rozlíšiť. 	
BSK 	K bodu 35 - § 24 ods. 3  
K bodu 35 - § 24 ods. 3 
Navrhujeme doplniť: „Môže sa poskytovať anonymne bez potreby preukazovania osobnými dokladmi a bez ohľadu na prejavy požitia návykovej látky.“  	O 	N 	Požiadavka je nezrozumiteľná, navrhované znenie sa už nachádza v texte § 24 ods. 3. 	
BSK 	K bodu 35 - § 26 ods. 2 
Zásadná pripomienka 
K bodu 35 - § 26 ods. 2 
Ako sa bude vykonávať pracovná terapia v útulkoch, kde je vysoký počet prijímateľov sociálnej služby (napr. 100) Ako sa počíta so zvýšenými EON? Čo znamená poskytovať sociálnu službu v útulku oddelene pre rodinu a pre jednotlivcov? Akým spôsobom sa oddelí? Bolo by vhodné špecifikovať ako je myslené „oddelene“ (samostatná budova, alebo časť budovy, alebo iba iná miestnosť?), 
 	Z 	N 	Rozpor odstránený.
Ustanovenie § 26 ods. 2 neupravuje pracovnú terapiu    (napriek tomu uvádzame, že spôsob vykonávania tejto odbornej činnosti ( napr. druh a zameranie, počet klientov), je vecou poskytovateľa, prípadne zriaďovateľa ( a takéto podrobnosti nemôže upravovať zákon, rovnako ako i pri iných odborných činnostiach). 
Poskytovanie sociálnej služby oddelene pre jednotlivcov a rodiny s deťmi vyplýva z potreby ochrany detí, aby neboli umiestňované spolu s inými cudzími osobami. Organizačné riešenie je na poskytovateľovi, ktorý sa môže rozhodnúť pre kombinované poskytovanie tejto sociálnej služby, t.j. pre jednotlivcov a rodiny s deťmi, ale v rámci svojich priestorov zabezpečí ich vhodné samostatné umiestnenie alebo sa rozhodne poskytovať napr. výlučne túto sociálnu službu len rodinám s deťmi. V praxi je nespočetné množstvo riešení, nie je vhodné ich upravovať priamo v zákone.	
BSK 	K bodu 38 - § 34 ods. 1 
Zásadná pripomienka 
K bodu 38 - § 34 ods. 1 
Navrhujeme: „dovŕšila 18 rok veku“, miesto 16 rok veku, nakoľko 16 ročné dieťa nemôže viesť úplne samostatný život, nakoľko právne sú zaň zodpovední rodičia, resp. iná súdom určená osoba.  	Z 	N 	Rozpor odstránený.
Ponecháva sa dolná veková hranica, nakoľko osoby vo veku 16 rokov už majú trestnoprávnu zodpovednosť, pracovnoprávnu spôsobilosť a bežne začínajú žiť samostatne, preto nie je dôvod, aby boli vylúčení z poskytovania tejto sociálnej služby. 	
BSK 	K bodu 39 - § 34, ods. 5 b) 
Zásadná pripomienka 
K bodu 39 - § 34, ods. 5 b) 
Navrhujeme presunúť podmienku poskytovania sociálnej služby v rodinnom dome do samostatného bodu pod písm. c) 
Čo sa považuje za byt v rodinnom dome? 
Ak je v rodinnom dome 8 samostatných izieb, 5 kúpeľní a 2 kuchyne, to už nespĺňa podmienky ZPB? 
 	Z 	N 	Rozpor odstránený.
Byt je definovaný v stavebnom zákone a je ním obytná miestnosť alebo súbor obytných miestností s príslušenstvom usporiadaný do funkčného celku s vlastným uzavretím, určený na trvalé bývanie. V prípade, že vami uvádzaný príklad spĺňa podmienky ustanovené citovaným zákonom, pôjde o byt. Rozčlenene textu do ďalšieho písmena c) je preto nadbytočné. 	
BSK 	K bodu 40 - § 35 ods. 3  
Zásadná pripomienka 
K bodu 40 - § 35 ods. 3 
Navrhujeme zosúladiť s DSS a stanoviť počet klientov v ZpS na 40 
Odôvodnenie: Pri max 12 klientoch by to bolo finančne, personálne a priestorovo vysoko náročné a veľmi ťažko realizovateľné.  	Z 	N 	Rozpor odstránený.
Nie je možné súhlasiť, zámerom je vytvárať zariadenia rodinného typu s počtom klientov 22 a nie 12 ako sa uvádza v pripomienke. 	
BSK 	K bodu 41 - § 37 ods. 4 
K bodu 41 - § 37 ods. 4 
Navrhujeme upraviť takto: V § 37 ods. 4 sa na konci bodka nahrádza čiarkou a pripájajú sa tieto slová: „najdlšie na šesť mesiacov; túto lehotu možno predĺžiť len raz, najviac o tri mesiace.“. 
Odôvodnenie: v prípade RS poskytovaného pobytovou formou sa tak vytvorí primeraný priestor na riešenie krízovej situácie občana so zdravotným postihnutím.  	O 	N 	Pripomienka je nezrozumiteľná, nakoľko navrhovaný text je už zapracovaný v návrhu zákona. 	
BSK 	K bodu 44 - § 38 ods. 7:  
Zásadná pripomienka 
K bodu 44 - § 38 ods. 7: 
Navrhujeme doplniť o ods. 7 v tomto znení: „Ak sa v DSS poskytuje ambulantná sociálna služba, zariadenie nie je povinné poskytovať ubytovanie, pranie, žehlenie a údržbu bielizne a šatstva“. 
Odôvodnenie: v už existujúcich DSS sa v mnohých prípadoch poskytuje soc. služba ambulantnou formou, pričom v § 38 nie je zadefinované, že službu v tomto zariadení je možné poskytovať aj ambulantnou formou.  	Z 	A 	 	
BSK 	K bodu 46 - § 39 ods. 5 
Zásadná pripomienka 
K bodu 46 - § 39 ods. 5 
Navrhujeme doplniť o ods. 5 v tomto znení: „Ak sa v špecializovanom zariadení poskytuje ambulantná sociálna služba, zariadenie nie je povinné poskytovať ubytovanie, pranie, žehlenie a údržbu bielizne a šatstva“. 
Odôvodnenie: zapracovanie navrhovanej zmeny do zákona o soc. službách umožní rozšíriť poskytovanie služieb v tomto zariadení aj ambulantnou formou, čo je plne v súlade so snahou rozvoja ambulantných a terénnych soc. služieb.  	Z 	A 	Úprava v § 13 ods. 2. 	
BSK 	K bodu 47 - § 48, § 49 ods. 1, 2, 3,4, § 50 ods.7, § 51 
K bodu 47 - § 48, § 49 ods. 1, 2, 3,4, § 50 ods.7, § 51 
Navrhujeme nahradiť termín „lekárska“ posudková činnosť termínom „zdravotnícka“ posudková činnosť. 
Odôvodnenie: Lekársku posudkovú činnosť na účely posudzovania odkázanosti FO na pomoc inej FO podľa tejto novely vykonáva nielen lekár ale aj zdravotná sestra (§ 84 ods. 18). 
 	O 	N 	Vzhľadom na to, že pojmy lekárska a sociálna posudková činnosť sú zavedené v slovenskej legislatíve a v praxi, nepovažujeme za vhodné tento názov meniť, navyše nie je podstatné, že odkázanosť v rámci lekárskej posudkovej činnosti vykonáva lekár a sestra, ale to, že pri tomto hodnotení sa vychádza z medicínskych podkladov (napr. lekársky nález, správa o priebehu a vývoji choroby a zdravotného postihnutia). 	
BSK 	K bodu 50 - § 49 ods. 3:  
K bodu 50 - § 49 ods. 3: 
Navrhujeme doplniť za slová „ ... posudzujúci zdravotnícky pracovník pri výkone zdravotníckej posudkovej činnosti vychádza zo sociálneho posudku“, . 
Odôvodnenie: Z lekárskych nálezov nie je možné jednoznačne posúdiť schopnosť FO vykonávať úkony sebaobsluhy. Potrebné prepojiť diagnózu s funkčnosťou a automaticky neprisudzovať stupeň odkázanosti na základe lekárskeho posudku.  	O 	N 	Keďže zámerom zákona je zosúladenie lekárskeho a sociálneho posudku, nie je možné uvádzať, že lekár a sestra majú vychádzať zo sociálneho posudku. V praxi by mal proces posudzovania prebiehať tak, že lekár alebo sestra na základe lekárskych záverov posúdi stupeň odkázanosti a rovnako sociálny pracovník samostatne posúdi odkázanosť klienta a oba tieto závery, ktoré sú podkladom rozhodnutia, sa musia stretnúť, dopĺňať a v závere zhodovať. Taká bola požiadavka praxe. 	
BSK 	K bodu 56 - § 50 ods. 1 písm. d):  
K bodu 56 - § 50 ods. 1 písm. d): 
Navrhujeme znenie „... odkázanosti fyzickej osoby na pomoc inej fyzickej osoby pri úkonoch podľa prílohy č.3 a prílohy č. 4 časti I a II“. 
Odôvodnenie: Vychádzame z predpokladu, že príloha č. 3 je obsahovo veľmi podobná I. časti prílohy č. 4 (t.j. zoznam úkonov sebaobsluhy). Taktiež podľa znenia § 50 ods. 2 sa pri vykonávaní sociálnej posudkovej činnosti I. časť prílohy č. 4 nebude aplikovať. Preto v prílohe č. 4 navrhujeme doterajšie znenie I. časti prílohy vypustiť a prílohu č. 4 prečíslovať, t.j. na časť I. a časť II.  	O 	N 	Nie je možné akceptovať, nakoľko vypustením bodu III z prílohy č. 4 by klient nebol posudzovaný na základné sociálne aktivity, ktoré výlučne posudzuje sociálny pracovník. Bod I. prílohy č.4 nie je potrebné uvádzať, nakoľko úkony sebaobsluhy, ktoré sa v tomto bode nachádzajú, sú už obsiahnuté v prílohe č.3. 	
BSK 	K bodu 56 - § 50 ods. 2:  
Zásadná pripomienka 
K bodu 56 - § 50 ods. 2: 
Navrhujeme poslednú vetu doplniť „... vyjadrených v hodinách pokiaľ je FO odkázaná na poskytovanie terénnej sociálnej služby“. 
Odôvodnenie: Nie je zrejmá potreba určenia rozsahu odkázanosti pri jednotlivých úkonoch v hodinách, ak má byť sociálna služba poskytovaná pobytovou formou.  	Z 	N 	Rozpor odstránený.
Nie je možné, nakoľko v rámci posudzovania sa posudzuje stupeň odkázanosti a nie odkázanosť na príslušný druh a formu sociálnej služby. V čase posudzovania klient vôbec nemusí vedieť aký druh sociálnej služby sa mu bude poskytovať a akou formou. Preto nie je možné ustanoviť, že len pri terénnej sociálnej službe sa určuje rozsah hodín.  	
BSK 	K bodu 69 - § 61 ods. 6 
Zásadná pripomienka 
K bodu 69 - § 61 ods. 6 
Navrhujeme bod vypustiť. 
Odôvodnenie: Poskytovanie sociálnej služby v zariadeniach podľa znenia v zákone (§ 34 až 40) s kapacitou nižšou ako 40 miest má prednosť pred poskytovaním sociálnej služby v zariadení s vyššou kapacitou, je opodstatnené aj v zariadeniach, ktoré sa navrhujú novelou vypustiť (§§ 34, 35, 38, 39).  	Z 	A 	 	
BSK 	K bodu 71 - § 63 ods. 4 
K bodu 71 - § 63 ods. 4 
Navrhujeme doplniť VŠ vzdelanie II. stupňa zodpovedajúceho odboru (určiť akého) a miesto úplného stredného vzdelania, VŠ vzdelanie I. stupňa zodpovedajúceho odboru (určiť akého) 
Navrhujeme doplniť: „... za odbornú spôsobilosť ... sa považuje ... získanie vysokoškolského vzdelania druhého stupňa a odborná prax min. 5 rokov, a na účely poskytovania soc. služby ... získanie úplného stredného vzdelania a odborná prax. min. 5 rokov“. 
Odôvodnenie: Pre vykonávanie odbornej spôsobilosti navrhujeme okrem doplnenia príslušného vzdelania aj doplnenie odbornej praxe ako dôležitej podmienky pre zachovanie požadovanej kvality poskytovaných soc. služieb.  	O 	N 	Vzhľadom na to, že v tomto prípade nejde o vymedzenie odbornej spôsobilosti pre zamestnancov poskytujúcich sociálnu službu priamo klientom, ale o určenie odbornej spôsobilosti(stupeň vzdelania) pre zodpovedného zástupcu, ktorý aktívne nemusí vykonávať jednotlivé odborné činnosti, nie je potrebné u neho vyžadovať aj vzdelanie v konkrétnom študijnom odbore. Zámerom tejto úpravy bolo zamedziť, aby zodpovednou osobou mohla byť fyzická osoba so základným vzdelaním a zároveň vymedziť pri ktorých sociálnych službách sa vyžaduje stredoškolské (napr. nocľaháreň) alebo vysokoškolské vzdelanie (napr. špecializované zariadenie). 	
BSK 	K bodu 73 - § 64 ods. 3 
Zásadná pripomienka 
K bodu 73 - § 64 ods. 3 
Navrhujeme definovať (špecifikovať) čo sa považuje za podmienky poskytovania odbornej činnosti, obslužnej činnosti alebo ďalšej činnosti. 
 	Z 	N 	Rozpor odstránený.
Opis rozsahu a podmienok poskytovania odbornej činnosti, obslužnej činnosti alebo ďalšej činnosti zo strany žiadateľa o zápis do registra je podkladom pre záver VÚC na účely § 65 ods. 6 písm. c) o tom, či služba, ktorá sa má poskytovať je/nie je sociálna služba podľa tohto zákona. To znamená opis rozsahu a podmienok poskytovania sociálnej služby predložený žiadateľom o registráciu VÚC porovná a zhodnotí s osobným rozsahom (cieľová skupina), vecným rozsahom(odborné, obslužné a ďalšie činnosti pre príslušný druh sociálnej služby, ktorú chce registrovať) a podmienkami poskytovania príslušného druhu sociálnej služby (napr. písomné zmluvy o poskytovaní sociálnej služby). 	
BSK 	K bodu 82 - § 67a  
K bodu 82 - § 67a 
Zariadenie podporovaného bývania je v materiáli považované za zariadenie – je stigmatizačné a proti účelu služby označovať byt ktorý slúži ako ZPB týmto spôsobom. A zariadenia núdzového bývania – napr. pre týrané osoby – tiež bude označené?  	O 	A 	 	
BSK 	K bodu 82 - § 67b 
Zásadná pripomienka 
K bodu 82 - § 67b 
Navrhujeme vypustiť ods. 4. 
Odôvodnenie: Audit ročnej účtovnej závierky predraží ekonomicky oprávnené náklady na klienta. V zariadeniach zriadených obcou a vyšším územným celkom (VÚC) je kontrola využívania finančných príspevkov zabezpečená ich kontrolným odborom a je tu možnosť kontroly Najvyššieho kontrolného úradu. Takú istú kontrolu vykonávajú obce a VÚC aj pri poskytnutom príspevku neverejným poskytovateľom.  	Z 	N 	Rozpor odstránený.
Táto požiadavka je zakotvená aj v § 34 zákona             č. 213/1997 Z .z. a navyše sa vzťahuje len na neverejných poskytovateľov a neziskové organizácie založené obcou alebo VÚC, t.j. nevzťahuje sa na zariadenia zriadené obcou a VÚC. 	
BSK 	K bodu 83 - § 68 ods. 1 
Zásadná pripomienka 
K bodu 83 - § 68 ods. 1 
Navrhujeme doplniť možnosť výmazu v prípade porušenia ustanovenia § 67 
Odôvodnenie: Za nedodržanie ustanovenia § 67 nie sú v zákone upravené žiadne sankcie a VÚC nemá možnosť donútiť poskytovateľa sociálnej služby požadovaný doklad predložiť.  	Z 	A 	 	
BSK 	K bodu 87 - § 69 ods. 2 
K bodu 87 - § 69 ods. 2 
Poskytovanie sociálnej služby nemôže byť v rozpore s § 110k ods. 6, nakoľko tento hovorí o neuplatňovaní § 38 ods. 6 pri poskytovaní sociálnej služby k 31.12.2013 podľa zákona účinného do 31.12.2013. Podľa nás, mal by tam byť odkaz priamo na § 38 ods. 6. 
 	O 	N 	Návrh novely zákona o sociálnych službách v ustanovení § 69 ods. 2 neodkazuje na odsek 110k odsek 6, ale na odsek 8 a tým je toto ustanovenie súladné s textom § 69 odsek, nakoľko § 110k ods. 8 upravuje, že od 1.1.2014 poskytovateľ vymedzených druhov sociálnych služieb nie je oprávnený zvyšovať svoju existujúcu kapacitu nad zákonom stanovenú kapacitu. 	
BSK 	K bodu 102 - § 72 ods. 19 
K bodu 102 - § 72 ods. 19 
Znamená to, že pri súbehu poskytovaných sociálnych služieb môže byť úhrada pri druhej službe aj 0 €?  	O 	N 	Áno, ak je príjem klienta po odpočítaní úhrady za inú sociálnu službu tak nízky, že je potrebné uplatniť ochranu príjmu, je možné, že klient nebude platiť za tú inú sociálnu službu žiadnu úhradu. 	
BSK 	K bodu 103 - §72a ods. 5 
Zásadná pripomienka 
K bodu 103 - §72a ods. 5 
Navrhujeme zmeniť v tomto znení: 
„(5) Na účely prehodnocovania príjmu podľa odseku 2 je prijímateľ sociálnej služby povinný predložiť doklady o výške príjmu.“ 
Odôvodnenie: Preniesť zodpovednosť za predloženie dokladov o príjme na prijímateľa, pretože výzvy sa často opakujú a prijímateľ na ne aj nereaguje. 
 	Z 	N 	Rozpor odstránený.
Klient nemusí vedieť kedy má povinnosť predložiť doklady o výške príjmu na účely prehodnocovania. Z uvedeného dôvodu je v odseku 5 ustanovená povinnosť pre poskytovateľa na účely prehodnocovania. Povinnosti klienta súvisiace aj s výškou príjmu sú ustanovené v § 93. Zámerom tohto ustanovenia bolo zabezpečiť, aby poskytovateľ, ktorý je povinný prehodnocovať príjem, mal aj povinnosť vyzvať klienta.  	
BSK 	K bodu 105 - §73 ods. 2 
K bodu 105 - §73 ods. 2 
Navrhujeme zostatok príjmu z úhrady pri poskytovaní sociálnej služby v zariadení podporovaného bývania riešiť samostatne. 
Odôvodnenie: Zariadenie podporovaného bývania sa považuje za celoročnú pobytovú formu. Vzhľadom na charakter zariadenia zostatok z príjmu po zaplatení úhrady vo výške 25% sumy životného minima je nepostačujúce.  	O 	N 	Takto navrhované sumy aj pre pobytové zariadenie typu podporovaného bývania sú výsledkom rokovaní a prijatého konsenzu viacerých aktérov v sociálnych službách. 	
BSK 	K bodu 142 - § 75 ods. 15  
Zásadná pripomienka 
K bodu 142 - § 75 ods. 15 
Navrhujeme, aby sa 30 dňová lehota nevzťahovala na ambulantnú formu sociálnej služby. 
Odôvodnenie: poskytovatelia by nemali žiadnu motiváciu získavať nových klientov, a prijímatelia sociálnej služby pravidelne využívať sociálnu službu. 
 	Z 	N 	Rozpor odstránený.
Návrhom sa zjednocuje lehota pre „neprítomnosť klienta“ pri poskytovaní verejných zdrojov, tak na úrovni štátu aj na úrovni samosprávy, čím sa zabezpečuje účelnosť vynakladania verejných zdrojov na jednej strane a na druhej strane rešpektujú sa prevádzkové pomery poskytovateľa. Nie je rozhodujúce, či ide o pobytovú alebo ambulantnú sociálnu službu.
 	
BSK 	K bodu 143 - § 77 
Zásadná pripomienka 
K bodu 143 - § 77 
Pri určovaní výšky finančného príspevku na prevádzku poskytovanej sociálnej služby navrhujeme doplniť povinnosť členenia bežných výdavkov podľa kapacity zariadenia nasledovne: kapacita: do 40 miest, od 41 do 100 miest, nad 100 miest. 
Odôvodnenie: rozlíšenie kapacity podľa navrhovaných kritérií navrhujeme z dôvodu odstránenia rizika zániku malokapacitných zariadení: VÚC vypočíta výšku FPP ako priemer bežných výdavkov zo všetkých zariadení soc. služieb, ktoré má vo svojej pôsobnosti, pričom ide zväčša o veľkokapacitné zariadenia. 	Z 	A 	 	
BSK 	K bodu 143 - § 77 ods.1  
Zásadná pripomienka 
K bodu 143 - § 77 ods.1 
Pri kapacite zariadenia (tretí riadok prvého odseku) navrhujeme presnejšie definovať, že ide o kapacitu zariadenia uvedenej v Registri alebo zvážiť prepočet (určenie finančného príspevku) podľa skutočnej priemernej obsadenosti zariadenia. 
 	Z 	N 	Rozpor odstránený.
Neakceptuje sa, nakoľko poskytovanie finančného príspevku na prevádzku poskytovanej sociálnej služby je viazané na prijímateľa sociálnej služby a predchádzajúci akt zabezpečenia poskytovania sociálnej služby tomuto prijímateľovi na základe jeho práva voľby zvoliť si poskytovateľa u konkrétneho neverejného poskytovateľa. To znamená nejde o financovanie počtu miest podľa údajov v registri ako je upravený mechanizmus finančného príspevku z rozpočtu ministerstva, ale o väzbu finančného príspevku podľa § 77 na konkrétneho klienta. 	
BSK 	K bodu 143 - § 77 ods. 2 
K bodu 143 - § 77 ods. 2 
Navrhujeme definovať, čo započítavať do bežných výdavkov (Bežné výdavky = EON?) 
 	O 	N 	Ekonomicky oprávnené náklady sú definované v § 72 ods. 5, a to výlučne na účely stanovenia úhrady za sociálnu službu. Bežné výdavky sú širší pojem a presne sú vyšpecifikované v platnej rozpočtovej klasifikácii vydanej vo Finančnom spravodajcovi MF SR               č. 14/2004 (napr. mimoriadne odmeny sú zahrnuté do bežných výdavkov, avšak v EON sa nenachádzajú, v rámci bežných výdavkov je možné zohľadniť celkovú údržbu, v rámci EON len štandardnú údržbu, mimo riešenia havarijných stavov a veľkej jedno rázovej údržby- napr. oprava strechy).  	
BSK 	K bodu 143 - § 77 ods. 7 
K bodu 143 - § 77 ods. 7 
Navrhujeme definovať, čo započítavať do bežných výdavkov neverejného poskytovateľa sociálnej služby 
 	O 	N 	Ekonomicky oprávnené náklady sú definované v § 72 ods. 5 a to výlučne na účely stanovenia úhrady za sociálnu službu. Bežné výdavky sú širší pojem a presne sú vyšpecifikované v platnej rozpočtovej klasifikácii vydanej vo Finančnom spravodajcovi MF SR č.14/2004 (napr. mimoriadne odmeny sú zahrnuté do bežných výdavkov, avšak v EON sa nenachádzajú, v rámci bežných výdavkov je možné zohľadniť celkovú údržbu, v rámci EON len štandardnú údržbu, mimo riešenia havarijných stavov a veľkej jedno rázovej údržby- napr. oprava strechy). 	
BSK 	K bodu 143 - § 77 ods. 9:  
K bodu 143 - § 77 ods. 9: 
Pre posudzovanie príjmu neverejného poskytovateľa pre účely výpočtu výšky FPP navrhujeme alternatívu 1 (t.j. ak je príjem neverejného poskytovateľa vyšší ako priemerné skutočné dosiahnuté príjmy z platenia úhrad za soc. službu v pôsobnosti obce alebo VÚC, výška FPP sa zníži o tento rozdiel). 	O 	A 	 	
BSK 	K bodu 143 - § 78b ods. 9 
Zásadná pripomienka 
K bodu 143 - § 78b ods. 9 
Nie je v súlade s navrhovaným ustanovením § 75 ods. 15, kde sa 30 dní započítava iba pre pobytovú sociálnu službu. 
Pri ambulantnej forme doba 30 dní je neprimerane dlhá, nakoľko v mnohých prípadoch sa prijímateľom sociálnej služby poskytuje sociálna služba napr. iba 1x do týždňa alebo len niekoľko hodín týždenne. 
 	Z 	N 	Rozpor odstránený.
Odlišné slovné formulácie dotknutých ustanovení vychádzajú zo skutočnosti, že VÚC a obce poskytujú finančné príspevky neverejným poskytovateľom sociálnych služieb na prijímateľa sociálnej služby a ministerstvo na počet miest podľa registra. Nejde o rozpor s ustanovením § 75 ods. 15, nakoľko v § 78b ods. 9 sa upravuje neobsadenosť v lehote 30 dní vo vzťahu k vybraným zariadeniam pri príspevku na odkázanosť (štát vypláca len tento príspevok) bez uvádzania formy sociálnej služby, t.j. ide o rovnakú úpravu ako v § 75 ods. 15 pre obce a VÚC pri finančnom príspevku na odkázanosť nie je viazaná úprava „30 dní“ na formu sociálnej služby, ani pokiaľ ide o sociálnu službu v zariadení. Osobitne je v tomto ustanovení upravené poskytovanie finančného príspevku len pre pobytovú sociálnu službu (nezahŕňa ambulantnú sociálnu službu) pri príspevku na prevádzku. 
Ustanovená 30 dňová lehota je odôvodnená, poskytuje manipulačný priestor pre poskytovateľa sociálnej služby na prispôsobenie prevádzkových podmienok zmenenému počtu klientov (neobsadenosť miest) a prijatie súvisiacich opatrení. Výška finančného príspevku (tak zo strany VÚC, obcí aj ministerstva) je určená podľa formy sociálnej služby (§ 76, § 77 ods. 3, príloha č. 5) a ak sa pri ambulantnej sociálnej službe poskytuje táto v menšom rozsahu ako 8 hodín denne, výška príspevku sa určí v pomernej výške zodpovedajúcej rozsahu poskytovanej ambulantnej sociálnej služby – výška finančného príspevku sa pomerne kráti (viď. príloha č. 5 časť A, resp. VZN obcí, VÚC).  	
BSK 	K bodu 143 - Navrhujeme doplniť § 78c  
Zásadná pripomienka 
K bodu 143 - Navrhujeme doplniť § 78c 
Za § 78b navrhujeme doplniť § 78c v tomto znení: 
§ 78c 
(1) Ministerstvo v rozsahu svojej pôsobnosti poskytuje finančný príspevok na poskytovanie sociálnej služby fyzickej osobe, ktorá je odkázaná na pomoc inej fyzickej osoby podľa prílohy č. 3, ak táto chce ostať v domácej starostlivosti rodiny. 
(2) Ministerstvo poskytuje finančný príspevok podľa odseku 1, ak ho fyzická osoba, ktorá je odkázaná na pomoc inej fyzickej osoby o poskytnutie tohto príspevku písomne požiada a fyzická osoba, ktorá mu bude poskytovať pomoc, bude evidovaná v obci ako jeho opatrovateľka. 
(3)Finančný príspevok na poskytovanie sociálnej služby podľa odseku 1 sa poskytuje vo výške podľa prílohy č. 5 časti A Výška finančného príspevku pri poskytovaní opatrovateľskej služby/mesiac/ jeden prijímateľ sociálnej služby. 
Odôvodnenie: V súlade s procesom deinštitucionalizácie a prechodu na komunitnú starostlivosť je dôležité dať možnosť občanovi, aby zotrval čo najdlhšie v prirodzenom prostredí – v rodine. Zároveň by sa zvýšila zamestnanosť, zlepšili by sa vzťahy v rodine, v spoločnosti.  
	Z 	N 	Rozpor odstránený.
Nie je možné akceptovať, nie sú vytvorené finančné zdroje v štátnom rozpočte na takýto druh pomoci, navyše aj v súčasnosti má možnosť fyzická osoba požiadať o peňažný príspevok na opatrovanie a štát za ňu platí zdravotné a sociálne poistenie.  	
BSK 	K bodu 148 - § 79 ods. 6 
Zásadná pripomienka 
K bodu 148 - § 79 ods. 6 
Navrhujeme upraviť znenie § 79 ods. 6 nasledovne : 
„(6) Ministerstvo za podmienok ustanovených týmto zákonom v rámci finančnej podpory obce, občana a neverejného poskytovateľa sociálnej služby 
a) poskytuje 
1. finančný príspevok na financovanie sociálnej služby v zariadení podľa § 71 ods. 6, 
2. finančný príspevok na poskytovanie sociálnej služby podľa § 78a, 
3. finančný príspevok na poskytovanie sociálnej služby podľa § 78c 
b) uzatvára 
1. zmluvu podľa § 78b ods. 6 a § 78c s obcou o poskytnutí finančného príspevku na financovanie sociálnej služby v zariadení podľa § 71 ods. 6 a v domácej starostlivosti rodiny podľa § 78c, 
2. zmluvu podľa § 78b ods. 6 s neverejným poskytovateľom sociálnej služby o poskytnutí finančného príspevku na poskytovanie sociálnej služby podľa § 78a, 
c) kontroluje hospodárenie s finančným príspevkom na financovanie sociálnej služby v zariadení podľa § 71 ods. 6, finančným príspevkom na poskytovanie sociálnej služby podľa § 78c a finančným príspevkom na poskytovanie sociálnej služby podľa § 78a a účelnosť ich použitia, 
d) ukladá opatrenia na odstránenie zistených nedostatkov pri výkone pôsobnosti ustanovenej v písmene c) a kontroluje ich plnenie.“.  	Z 	N 	Rozpor odstránený.
Neakceptuje sa z dôvodov uvedených k bodu 143. 	
BSK 	K bodu 174 - § 84 ods. 6:  
Zásadná pripomienka 
K bodu 174 - § 84 ods. 6: 
Navrhujeme bod vypustiť. 
Odôvodnenie: Ťažké zdravotné postihnutie nie je kvalifikácia. Poskytuje len vedomosti na základe vlastných skúseností z prežívania konkrétnych situácií ovplyvnených vlastným ťažkým zdravotným postihnutím a z používania vlastných alebo osvojených postupov pri prekonávaní konkrétnych dôsledkov svojho ťažkého zdravotného postihnutia. Táto skúsenosť však nie je dostatočná na poskytovanie špecializovaného poradenstva pre všetky druhy ťažkého zdravotného postihnutia, a často ani na poskytovanie špecializovaného poradenstva pre vlastné ťažké zdravotné postihnutie. Nemusí obsahovať dostatočné množstvo alternatívnych riešení potrebné pre optimálne riešenie problémov konkrétneho klienta, najmä v prípade poradcu a klienta s navzájom rozdielnymi zdravotnými postihnutiami alebo s rozdielnou históriou vzniku ťažkého zdravotného postihnutia. 
Navrhovaná zmena podľa bodu 174 zvýhodňuje osoby s ťažkým zdravotným postihnutím voči osobám bez zdravotného postihnutia s rovnakou kvalifikáciou. Tento návrh nie je možné považovať za vyrovnávacie opatrenie v zmysle §8a zákona 365/2004 Z.z . o rovnakom zaobchádzaní v niektorých oblastiach a o ochrane pred diskrimináciou a o zmene a doplnení niektorých zákonov (antidiskriminačný zákon), lebo osoba so zdravotným postihnutím môže získať rovnakú kvalifikáciu ako osoba bez zdravotného postihnutia a osoba bez zdravotného postihnutia môže získať praxou porovnateľné skúsenosti ako má osoba s ťažkým zdravotným postihnutím. 
Pôvodné znenie § 84 ods. 6 umožňuje osobám s ťažkým zdravotným postihnutím i bez ťažkého zdravotného postihnutia poskytovať špecializované poradenstvo na základe rovnakých kvalifikačných predpokladov a rovnako splniteľných podmienok na získanie požadovanej kvalifikácie. V prípade nemožnosti splniť požadované kvalifikačné predpoklady z dôvodu zdravotného postihnutia treba primerane použiť ustanovenia citovaného antidiskriminačného zákona vzťahujúce sa na oblasť vzdelávania. 
Na základe uvedených dôvodov považujeme navrhované zúženie okruhu oprávnených osôb za neodôvodnené a diskriminačné voči osobám bez zdravotného postihnutia. 	Z 	N 	Rozpor odstránený.
Práve vedomosti na základe vlastných skúseností z prežívania konkrétnych situácií ovplyvnených vlastným ťažkým zdravotným postihnutím a z používania vlastných alebo osvojených postupov pri prekonávaní konkrétnych dôsledkov svojho ťažkého zdravotného postihnutia, ako sa uvádza v odôvodnení tejto pripomienky, sú dôvodom, pre ktorý sa u poradcov s ťažkým zdravotným postihnutím nevyžaduje, na rozdiel od osôb, ktoré nemajú zdravotné postihnutie, vysokoškolské vzdelanie , ale postačuje stredoškolské vzdelanie.. Navyše spôsobilosť týchto osôb s ťažkým zdravotným postihnutím preveruje (ich vedomosti a zručnosti) akreditačná komisia.  	
BSK 	K bodu 214 - § 110h 
Zásadná pripomienka 
K bodu 214 - § 110h 
Navrhujeme upraviť „... podľa zákona účinného od 1. januára 2014 ak táto fyzická osoba bola zaradená rozhodnutím do poradovníka čakateľov do 31.decembra 2013 spĺňa podmienky na poskytovanie sociálnej služby podľa zákona účinného od 1.januára 2014. 
Odôvodnenie: Ide o osoby staršieho veku, imobilných a ťažko chodiacich, ktorých žiadosti boli už raz vyradené z poradovníka čakateľov v zariadení pre seniorov, pre zhoršený zdravotný stav sa dali posúdiť opätovne do DSS a podľa § 110h budú ich žiadosti opäť vyradené z poradovníka čakateľov, teraz z časti DSS. V tomto prípade budú porušované základné práva a tiež právo výberu sociálnej služby.  	Z 	N 	Rozpor odstránený.
Fyzickým osobám, ktoré sú zaradené do poradovníka čakateľov na umiestnenie DSS, sa žiadna sociálna služba zatiaľ neposkytuje, preto sme toho názoru, že nejde o diskrimináciu a títo klienti budú dňom 1.1.2014 v rovnakom postavení ako ostatní klienti, ktorí budú mať záujem o poskytovanie sociálnej služby po 1.1.2014. Právo výberu sociálnej služby bude aj týmto klientom zachované v intenciách platného zákona. Ak by sa mohli seniori -čakatelia umiestňovať do DSS aj po 1.1.2014, neúmerne by sa predĺžilo obdobie procesu deinštitucionalizácie.  	
BSK 	K bodu 214 - § 110t  
K bodu 214 - § 110t 
Príloha č. 1 nie je podľa nášho názoru v súlade s § 107 ods. 1 (v § 107 ods. 1 nie je uvedené zariadenie podporovaného bývania - § 34). 	O 	A 	Upravené v § 9 a 110a odsek 2. 	
BSK 	K Prílohe č. 9 
Zásadná pripomienka 
Navrhujeme doplniť: 
Príloha č. 9 
ODBORNÝ LEKÁRSKY NÁLEZ 
Obsah odborného lekárskeho nálezu: 
1. Dátum vzniku ochorenia, resp. začiatku liečby 
2. Priebeh ochorenia 
3. Počet hospitalizácií ( napr. za posledné 2-3 roky) 
4. Počet relapsov 
5. Prítomnosť porúch správania v zmysle agresivity: 
o vyvolávajúci faktor 
o frekvencia 
o prejavy (verbálne? brachiálne? iné?) 
6. Compliancia pacienta 
7. Stupeň ochorenia – ak sa dá určiť 
8. MMSE pri demenciách 
9. Vyjadrenie: 
o je pacient schopný samostatnej existencie? 
o vyžaduje dohľad počas celého dňa, resp. iba priebežne? 
o je vzhľadom na svoje ochorenie nebezpečný pre seba alebo svoje okolie?  	Z 	N 	Rozpor odstránený.
Po konzultáciách s odborníkmi v odbore medicíny nebol takýto návrh zapracovaný do novely, nakoľko by to znamenalo pre príslušných lekárov neúmernú administratívnu záťaž. Lekári by pri svojich povinnostiach neboli schopní vypracovať tak podrobné informácie a niektoré navrhované informácie by neboli ani schopní posúdiť  (nepoznajú tak dokonale pacienta).  	
BSK 	K bodu 217 - príloha č. 2  
Zásadná pripomienka 
K bodu 217 - príloha č. 2 
Príloha 2, bod A, Kritérium 1.2. 
Znenie prvej vety indikátoru s počtom bodov 2: „Poskytovateľ sociálnej služby rešpektuje zachovanie vlastnej identity, osobnej integrity, osobnej nezávislosti, individuálnej rozmanitosti a čiastočne zabezpečuje právo na vzdelávanie, prípravu na zamestnávanie a prístup k individualizovanej podpore.“ 
Nahradiť znením: „Poskytovateľ sociálnej služby rešpektuje zachovanie identity prijímateľa sociálnej služby, osobnej integrity, osobnej nezávislosti, individuálnej rozmanitosti a čiastočne zabezpečuje právo na vzdelávanie, prípravu na zamestnávanie a prístup k individualizovanej podpore. 
Odôvodnenie: zosúladiť znenie s indikátorom s počtom bodov 3. 
Príloha 2, bod A, Kritérium 1.2. 
Znenie prvej vety indikátoru s počtom bodov 0: „Poskytovateľ sociálnej služby nerešpektuje a nepodporuje zachovanie vlastnej identity, osobnej integrity, osobnej nezávislosti, individuálnej rozmanitosti a nezabezpečuje alebo iba vo vybraných prípadoch zabezpečuje právo na vzdelávanie, prípravu na zamestnávanie a prístup k individualizovanej podpore.“ 
Nahradiť znením: „Poskytovateľ sociálnej služby nerešpektuje a nepodporuje zachovanie identity prijímateľa sociálnej služby, osobnej integrity, osobnej nezávislosti, individuálnej rozmanitosti a nezabezpečuje alebo iba vo vybraných prípadoch zabezpečuje právo na vzdelávanie, prípravu na zamestnávanie a prístup k individualizovanej podpore.“ 
Odôvodnenie: zosúladiť znenie s indikátorom s počtom bodov 3 
Príloha 2, bod A, Kritérium 2.1. 
Znenie poslednej vety indikátoru s počtom bodov 0: „Poskytovateľ sociálnej služby nepresadzuje partnerský a individuálny prístup.“ 
Nahradiť znením: „Poskytovateľ sociálnej služby nepresadzuje partnerský a individuálny prístup k prijímateľovi sociálnej služby.“ 
Odôvodnenie: je potrebné doplniť, na koho bude prístup zameraný 
Príloha 2, bod A, Kritérium 2.3. 
Znenie prvej vety indikátoru s počtom bodov 2: „Poskytovateľ sociálnej služby má postup pri uzatváraní zmluvy o poskytovaní sociálnej služby.“ 
Nahradiť znením: „Poskytovateľ sociálnej služby má určený postup pri uzatváraní zmluvy o poskytovaní sociálnej služby.“ 
Odôvodnenie: doplniť znenie v kontexte indikátorov s počtom bodov 3 a 0 
Príloha 2, bod A, Kritérium 2.6. 
Znenie prvej vety indikátora s počtom bodov 3: „Poskytovateľ sociálnej služby má zistené a zmapované oblasti, v ktorých nie sú dodržiavané základné ľudské práva a slobody a má písomne vypracované interné preventívne opatrenia na predchádzanie ich porušovaniu.“ 
Nahradiť znením: „Poskytovateľ sociálnej služby má zistené a zmapované rizikové oblasti dodržiavania základných ľudských práv a slobôd a má písomne vypracované interné preventívne opatrenia na predchádzanie ich porušovaniu.“ 
Odôvodnenie: na účely prevencie je potrebné poznať rizikové oblasti porušovania ľudských práv a slobôd 
Príloha 2, bod A, Kritérium 2.6. 
Znenie prvej vety indikátora s počtom bodov 2: „Poskytovateľ sociálnej služby má čiastočne zistené a zmapované oblasti, v ktorých nie sú dodržiavané základné ľudské práva a slobody vypracované interné preventívne opatrenia na predchádzanie ich porušovaniu.“ 
Nahradiť znením: „Poskytovateľ sociálnej služby má čiastočne zistené a zmapované rizikové oblasti dodržiavania základných ľudských práv a slobôd a má vypracované interné preventívne opatrenia na predchádzanie ich porušovaniu.“ 
Odôvodnenie: na účely prevencie je potrebné poznať rizikové oblasti porušovania ľudských práv a slobôd + chýbajúce sloveso 

Príloha 2, bod A, Kritérium 2.6. 
Znenie prvej vety indikátora s počtom bodov 2: „Poskytovateľ sociálnej služby nemá zistené a zmapované oblasti, v ktorých nie sú dodržiavané základné ľudské práva a slobody a nemá vypracované vnútorné preventívne opatrenia na predchádzanie ich porušovaniu.“ 
Nahradiť znením: „Poskytovateľ sociálnej služby nemá zistené a zmapované rizikové oblasti dodržiavania základných ľudských práv a slobôd a nemá vypracované vnútorné preventívne opatrenia na predchádzanie ich porušovaniu.“ 
Odôvodnenie: na účely prevencie je potrebné poznať rizikové oblasti porušovania ľudských práv a slobôd 
Príloha 2, bod A, Kritérium 2.8. 
Pomoc pri kontakte s rodinou prijímateľa a jeho prirodzeným prostredím je súčasťou štandardu, ale nie je súčasťou hodnotenia v indikátoroch. 
Príloha 2, bod A, Kritérium 3.1. 
Znenie prvej vety štandardu: „Poskytovateľ sociálnych služieb má vytvorené podmienky na individuálnu spoluprácu s prijímateľmi sociálnych služieb, neprekračuje maximálny počet prijímateľov sociálnych služieb na jedného odborného zamestnanca a zabezpečuje odporúčaný percentuálny podiel odborných zamestnancov na celkovom počte zamestnancov. 
Nahradiť znením: „Poskytovateľ sociálnych služieb má vytvorené podmienky na individuálnu spoluprácu s prijímateľmi sociálnych služieb, neprekračuje maximálny počet prijímateľov sociálnych služieb na jedného odborného zamestnanca a dodržiava minimálny percentuálny podiel odborných zamestnancov na celkovom počte zamestnancov. 
Odôvodnenie: zákon o sociálnych službách upravuje minimálny (nie odporúčaný) percentuálny podiel odborných zamestnancov na celkovom počte zamestnancov 
Príloha 2, bod C, časť „počet dosiahnutých bodov u poskytovateľa, ktorý je fyzickou osobou“ 
Z predloženého materiálu nie je zrejmé, ktoré podmienky sa nebudú v prípade poskytovateľa - fyzickej osoby hodnotiť.  	Z 	A 	Pripomienky boli akceptované a zapracované v prílohe č. 2. Pripomienka v znení: „Z predloženého materiálu nie je zrejmé, ktoré podmienky sa nebudú v prípade poskytovateľa - fyzickej osoby hodnotiť.“ Táto požiadavka je už upravená, ale v ustanovení § 104       ods. 2 návrhu. 	
NSK 	Podanie pripomienok k návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 448/2008 Z. z. o sociálnych službách a o zmene a doplnení zákona č. 455/1991 Zb. o živnostenskom podnikaní (živnostenský zákon)....  
Po oboznámení sa s návrhom novely zákona podávame nasledovné pripomienky: 
1. 
Obyčajná pripomienka: 
V § 2 ods. 2 písmeno b) žiadame vypustiť. 
Odôvodnenie: 
Rozšírenie okruhu dôvodov pre ktoré vzniká nepriaznivá sociálna situácia je zbytočné, § 2 ods. 2 písmeno b) je dostatočne jasný a presný, dostatočne vysvetľuje dôvody nepriaznivej sociálnej situácie a zahrňuje aj dôvody, ktoré sú uvedené v rozšírenej časti. 
2. 
Obyčajná pripomienka: 
V § 34 ods. 5 písm. b vypúšťa sa pôvodné znenie a nahrádza sa nasledovným : 
„Pre osemnásť prijímateľov sociálnej služby v troch bytoch na každý samostatný vchod s orientačným číslom v jednom bytovom dome alebo rodinnom dome“. 
Odôvodnenie: 
V rámci procesu deinštitucionalizácie sa budú v nových zariadeniach sociálnych služieb komunitného typu poskytovať služby aj prijímateľom sociálnych služieb s vysokou mierou podpory, kde by malo byť personálne zabezpečenie odlišné od personálneho zabezpečenia v zariadeniach podporovaného bývania. 

 3. 
Obyčajná pripomienka: 
V § 49 slovo „lekár“ ponechať – nenahrádzať „posudzujúci zdravotnícky pracovník (napr. zdrav. pracovník je aj laborant rtg., laborant chemický, laborant hematologický a pod.) 
Odôvodnenie: 
Posudzovacia činnosť je vysoko odborná činnosť s požiadavkou na kvalifikáciu lekárov, ktorí môžu uvedené kompetencie výlučne plniť. Možnosť vykonávať posudzovanie sestrou žiadame vypustiť a ponechať doterajší právny stav, na vykonávanie posudkovej činnosti ponechať len posudzujúcich lekárov. 

4. 
Obyčajná pripomienka: 
Vypustiť z pripravovanej novely zákona ustanovenia §§ 44 a 45 - tlmočnícku službu a upraviť ju zákonom č.447/2008 Z.z. o peňažných príspevkoch na kompenzáciu ťažkého zdravotného postihnutia a o zmene a doplnení niektorých zákonov. Pokiaľ predmetná zmena nebude schválená, stanoviť zákonom výšku odmeňovania výkonov za poskytovanie tlmočníckej služby, ak je služba poskytovaná osobami, ktoré nie sú v pracovnom pomere s VÚC. 

Odôvodnenie: 
Nitriansky samosprávny kraj ešte pred účinnosťou zákona o sociálnych službách, t.j. v r. 2008 ako aj pri každej novele tohto zákona pripomienkoval predmetné ustanovenia § 44 a 45. Výška odmeňovania výkonov za poskytovanie tlmočníckej služby, ak je služba poskytovaná osobami, ktoré nie sú v pracovnom pomere s VÚC je v každom VÚC poskytovaná rozdielne. 

5. 
Obyčajná pripomienka: 
Doplniť v § 72 ods. 5, nový odsek označený ako písm. l) 
„- náklady /výdavky/ na sociálny fond zamestnávateľa- poskytovateľa sociálnej služby“ 
Odôvodnenie: 
Súčasný zákon neumožňuje uplatňovanie výdavkov na sociálny fond zamestnávateľa do ekonomicky oprávnených nákladov. 

6. 
Obyčajná pripomienka: 
§ 75 ods. 4 navrhujeme zapracovať v tomto znení: 
„Vyšší územný celok je povinný, ako transfer Ministerstva, poskytovať finančný príspevok na poskytovanie sociálnej služby neverejnému poskytovateľovi sociálnej služby, ktorý neposkytuje sociálnu službu s cieľom dosiahnuť zisk, ak si neverejný poskytovateľ požiadal Ministerstvo o finančný príspevok na poskytovanie sociálnej služby a poskytuje sociálnu službu v zariadení, ktorým je 
a) Zariadenie podporovaného bývania 
b) rehabilitačné stredisko 
c) domov sociálnych služieb 
d) špecializované zariadenie. 
Odôvodnenie: 
Máme za to, že rozsah administratívno-právnej agendy Ministerstva zaznamená výrazný nárast s potrebou personálneho a mzdového zabezpečenia, hoci VÚC túto agendu bezproblémovo zabezpečujú. Navrhujeme transfer financií z Ministerstva administratívno-právne aj naďalej zabezpečovať prostredníctvom VÚC. Finančná kontrola používania verejných finančných prostriedkov je z úrovne VÚC zabezpečená dôslednejšie ako v nedostatočne odborne a personálne zabezpečených niektorých obciach. 

7. 
Obyčajná pripomienka: 
V 75 odsek 15 navrhujeme upraviť nasledovne: 
„(15) Finančný príspevok pri odkázanosti fyzickej osoby na pomoc inej fyzickej osoby pri úkonoch sebaobsluhy sa poskytuje neverejnému poskytovateľovi sociálnej služby a finančný príspevok na prevádzku sa poskytuje neverejnému poskytovateľovi pobytovej sociálnej služby v plnej výške aj vtedy, ak sa prijímateľovi sociálnej služby neposkytuje sociálna služba najviac 10 po sebe nasledujúcich dní z dôvodu neprítomnosti prijímateľa sociálnej služby.“. 
Odôvodnenie: 
„Toleranciu“ 30 dní považujeme z hľadiska nakladania s verejnými finančnými prostriedkami ako neprimeranú. Navrhujeme najviac 10 dní. 

8. 
Obyčajná pripomienka: 
§ 77 – navrhujeme doplniť nový odsek, v ktorom bude definovaný spôsob získania finančného príspevku na prevádzku : 
„VÚC poskytuje finančný príspevok na prevádzku, ak ho neverejný poskytovateľ sociálnej služby o poskytnutie tohto finančného príspevku písomne požiada. „ 
Odôvodnenie: 
Navrhujeme to upraviť podobne ako je upravené v §78a ods. 2 novely zákona. 

9. 
§ 77 – navrhujeme nahradiť odsek 1 v znení: 
Obyčajná pripomienka. 
Nový odsek 1 znie: 
„1. O finančný príspevok na prevádzku na nasledujúci rozpočtový rok požiada neverejný poskytovateľ VÚC v období od 1. augusta do 30. septembra príslušného kalendárneho roka. O predpokladaný finančný príspevok si neverejný poskytovateľ požiada podľa druhu sociálnej služby, a ak ide o sociálnu službu poskytovanú v zariadení, aj podľa formy sociálnej služby a kapacity zariadenia, v prepočte na počet prijímateľov sociálnej služby, na počet hodín sociálneho poradenstva, na počet hodín opatrovateľskej služby, na počet kilometrov prepravnej služby, na počet hodín sprievodcovskej služby a predčitateľskej služby, na počet hodín tlmočenia alebo na inú jednotku výkonu. VÚC poskytne finančný príspevok podľa zmluvy, ktorú uzatvorí s neverejným poskytovateľom sociálnych služieb najneskôr do konca februára nasledujúceho kalendárneho roka, na ktorý si neverejný poskytovateľ žiadal o finančný príspevok. Finančné príspevky na prevádzku v zariadení sa vyplácajú štvrťročne vo výške 25% zo sumy uvedenej v zmluve. Podmienkou vyplatenia finančných príspevkov podľa prvej vety na každý nasledujúci štvrťrok príslušného rozpočtového roka je, že poskytovateľ sociálnej služby nemá evidované daňové nedoplatky, nedoplatky na poistnom ne verejné zdravotné poistenie, nedoplatky na poistnom na sociálne poistenie a nedoplatky na povinných príspevkoch na starobné dôchodkové sporenie, ktoré sa vymáhajú výkonom rozhodnutia, inak nárok na vyplatenie týchto finančných príspevkov na príslušný štvrťrok zaniká.“ 
Odôvodnenie: 
V § 77 nebol definovaný spôsob podania žiadosti o finančný príspevok, časové obmedzenie na podanie žiadosti, právny titul, na základe ktorého bude vyplácaný finančný príspevok, spôsob vyplácania finančného príspevku a zánik nároku na vyplatenie finančného príspevku na prevádzku. 

10. 
Obyčajná pripomienka: 
§ 77a – navrhujeme vložiť nový paragraf, ktorý bude (podobne ako § 78b) definovať spôsob a podmienky vyplácania finančného príspevku na prevádzku 
Navrhujeme uviesť (podobne ako v §78b) spôsob, ktorým neverejný poskytovateľ požiada VÚC o finančný príspevok na prevádzku, tlačivo žiadosti o finančný príspevok na prevádzku – v prílohách, obdobie do ktorého bude potrebné posielať žiadosti o FPP na VÚC, uviesť podmienky, za akých neverejnému poskytovateľovi nárok na vyplatenie FPP zaniká, uviesť čo má obsahovať zmluva o poskytnutí finančného príspevku na prevádzku, podmienky za ktorých nárok na vyplatenie FPP zaniká, kedy je poskytovateľ sociálnej služby povinný vrátiť FPP. 

11. 
Obyčajná pripomienka: 
Navrhujeme vložiť ako nový § 71 ods. 9/, ktorý znie: 
„Finančný príspevok, ktorý doposiaľ poskytoval VÚC neverejnému poskytovateľovi, v prípade výmazu tohto neverejného poskytovateľa z registra (§ 68 ods.2 pís. d/ ) sa poskytne tomu poskytovateľovi sociálnej služby, ktorý kontinuálne prevzal /nie ako nástupník/ prijímateľov po predchádzajúcom poskytovateľovi a začal im poskytovať sociálnu službu bez prestoja“. 

12. 
Obyčajná pripomienka: 
V § 27 žiadame vypustiť ods. 3. 
Odôvodnenie: Tento odsek je obmedzujúci a s ohľadom na aktuálnu ekonomickú situáciu v SR je nákladné zabezpečovať Domov na pol ceste v nehnuteľnostiach, ktoré treba obstarať. 	O 	N 	

K bodu 1: neakceptuje sa.
Ide o nepriaznivé sociálne situácie, ktoré v praxi existujú a preto právna norma reaguje na tieto skutočnosti 

K bodu 2: neakceptuje sa.
Ak má byť zariadenie podporovaného bývania v intenciách filozofie a princípov DI, nie je možné, aby v týchto zariadeniach bola poskytovaná sociálna služba vyššiemu počtu klientov ako 6 v jednom byte. Inak by sa mohlo stať, že ZPB , napriek tomu, že bude v byte alebo rodinnom dome, bude mať charakter klasického zariadenia 

K bodu 3: neakceptuje sa.
Návrh novely, ktorou sa zavádza možnosť, aby sestra s vysokoškolským vzdelaním mohla posudzovať odkázanosť vychádza zo skutočnosti, že týmto štúdiom a požadovanou praxou získala sestra také kvalifikované odborné vedomostí a zručností, že je schopná posúdiť odkázanosť klienta v oblastiach a schopnostiach, ktoré sa týkajú každodenných úkonov sebaobsluhy (napr. jedenie, pitie, hygiena, mobilita). V iných krajinách tieto schopnosti dokáže posúdiť aj sestra so stredoškolským vzdelaním.
V § 84 je explicitne uvedené, kto sa považuje za zdravotníckeho pracovníka, je ním len lekár a sestra a nie laborant.

K bodu 4: neakceptuje sa.
Možnosť vykonávať tlmočenie prostredníctvom osobnej asistencie nemôže nahradiť tlmočnícku službu. Rozdielnosť nákladov, odmeňovania v jednotlivých regiónoch je opodstatnené rovnako ako pri iných druhoch sociálnych služieb a nie je to dôvodom vypustenia tejto sociálnej služby.

K bodu 5: neakceptuje sa, nakoľko v § 72 odsek 5, písm. i), v ktorom sú upravené EON sú v časti služby upravené aj výdavky na sociálny fond(viď rozpočtová klasifikácia MF SR 14/2004 –podpoložka 637016- prídel do sociálneho fondu.

K bodu 6: neakceptuje sa.
Poskytovanie FPO z MPSVR priamo neverejným poskytovateľom je zárukou, že finančné prostriedky budú poskytnuté včas a na základe splnenia zákonom stanovených podmienok. Sprostredkovanie poskytovania finančného príspevku cez VÚC nepovažujeme za zníženie administratívnej náročnosti, nakoľko nevyhnutná administratíva musí predsa prebehnúť MPSVR a VÚC. Navyše týmto návrhom sa zakladá priama zodpovednosť neverejného poskytovateľa v prípade povinnosti vrátenia finančného príspevku voči MPSVR . Ak by s akceptovala pripomienka by zodpovedal za vrátenie finančného príspevku VÚC

K bodu 7: neakceptuje sa.
Ide o primeraný časový úsek v rámci ktorého je možné zabezpečiť nového klienta, resp. v uvedenom čase sa klient môže vrátiť zo zdravotníckeho zariadenia, dovolenky a apod. Na druhej starne sa vytvára priestor pre organizačné zabezpečenie a udržateľnosť prevádzky poskytovateľa sociálnej služby (energie, počet zamestnanocov, platenie odvodov). Je na mieste aj otázka či VÚC znižujú finančné zdroje zariadeniam sociálnych služieb, ktoré zriadili v prípade krátkodobej neprítomnosti klientov, napr. počas 10 dní.

K bodu 8: neakceptuje sa.
Podmienky poskytovania finančného príspevku na prevádzku sú upravené v iných ustanoveniach, na ich poskytovanie nestačí len podanie žiadosti neverejného poskytovateľa.

K bodu 9: neakceptuje sa.
V pripomienke ide o návrh nad rozsah novelizácie podmienok poskytovania finančného príspevku na prevádzku zo strany samosprávy, ktorá by si vyžadovala viac času, ako je vymedzený pre proces MPK. Nie je zrejmé z akých dôvodov zástupcovia SK8 nepodali takýto návrh v priebehu celého roka, keď sa ako členovia pracovnej skupiny zúčastňovali na príprave predmetnej novely.

K bodu 10: neakceptuje sa. 
V pripomienke ide o návrh nad rozsah novelizácie podmienok poskytovania finančného príspevku na prevádzku zo strany samosprávy, ktorá by si vyžadovala viac času, ako je vymedzený pre proces MPK. Nie je zrejmé z akých dôvodov zástupcovia SK8 nepodali takýto návrh v priebehu celého roka, keď sa ako členovia pracovnej skupiny zúčastňovali na príprave predmetnej novely.

K bodu 11: neakceptuje sa. 
VÚC môže poskytnúť FPP aj inému poskytovateľovi za predpokladu, že spĺňa zákonom stanovené podmienky, pričom skutočnosť, že tento poskytovateľ“ kontinuálne prevzal klientov“ nie je rozhodujúca. 

K bodu 12: neakceptuje sa. 
Ak by sa sociálna služba poskytovala naďalej v detskom domove nie je možné hovoriť o druhu sociálnej služby, ktorej cieľom je zabezpečiť postupný prechod klienta do bežného života ako to vyplýva aj z názvu tejto sociálnej služby.  	
TNSK 	K bodu 13 predkladaného materiálu - § 8 ods. 7 
§ 8 ods. 7 navrhujeme ponechať v pôvodnom znení. 
Odôvodnenie: 
VUC nebude mať prehľad o doručených žiadostiach o uzatvorenie zmluvy o poskytovaní sociálnej služby, opäť sa začnú vytvárať dlhé poradovníky čakateľov, nakoľko občania budú podávať žiadosti na viaceré ZSS.  	Z 	N 	Rozpor odstránený.
Nie je dôvod, aby sa žiadosť v týchto prípadoch zasielala aj obci alebo VÚC, keď ide o poskytovanie sociálnej služby poskytovateľom , ktorého zriaďovateľom je obec alebo VÚC. Bola by to zbytočná administratívna záťaž. 	
TNSK 	K bodu 56 predkladaného materiálu - § 50 ods. 2 
Navrhujeme doplniť poslednú vetu takto: „ak je fyzická osoba odkázaná na poskytovanie terénnej sociálnej služby.“ 
Odôvodnenie: 
Ak má byť poskytovaná pobytová sociálna služba, nie je potrebné, aby bol určený rozsah odkázanosti pri jednotlivých úkonoch v hodinách. 

 	Z 	N 	Rozpor odstránený.
Nie je možné, nakoľko v rámci posudzovania sa posudzuje stupeň odkázanosti a nie odkázanosť na príslušný druh a formu sociálnej služby. V čase posudzovania klient vôbec nemusí vedieť aký druh sociálnej služby sa mu bude poskytovať a akou formou. Preto nie je možné ustanoviť, že len pri terénnej sociálnej službe sa určuje rozsah hodín. 	
TNSK 	K bodu 82 predkladaného materiálu - § 67a ods. 1 
Navrhujeme doplniť takto: „s výnimkou zariadenia núdzového bývania, ak je potrebné chrániť život a zdravie fyzickej osoby.“ 
Odôvodnenie: 
Podľa § 29 ods. 2: „Ak je potrebné chrániť život a zdravie fyzickej osoby uvedenej v nepriaznivej sociálnej situácii podľa § 2 ods. 2 písm. g), zabezpečuje sa v zariadení núdzového bývania utajenie miesta jej ubytovania a jej anonymita.  	Z 	A 	 	
TNSK 	K bodu 142 predkladaného materiálu - § 77 
Navrhujeme doplniť § 77: pri určovaní výšky finančného príspevku na prevádzku poskytovanej sociálnej služby navrhujeme doplniť povinnosť členenia bežných výdavkov podľa kapacity zariadenia nasledovne: kapacita: do 40 miest, od 41 do 100 miest, nad 100 miest. 
Odôvodnenie: 
Rozlíšenie kapacity podľa navrhovaných kritérií navrhujeme z dôvodu odstránenia rizika zániku malokapacitných zariadení. VÚC vypočíta výšku FPP ako priemer bežných výdavkov zo všetkých zariadení sociálnych služieb, ktoré má vo svojej pôsobnosti, pričom ide zväčša o veľkokapacitné zariadenia. 	Z 	A 	 	
TNSK 	K bodu 142 predkladaného materiálu - § 77 ods. 9 
Pre účely výpočtu výšky FPP navrhujeme alternatívu 1 (t. j. ak je príjem neverejného poskytovateľa z platenia úhrad vyšší ako priemerné skutočné dosiahnuté príjmy z platenia úhrad za soc. službu v pôsobnosti obce alebo VÚC, výška FPP sa zníži o tento rozdiel). 
Odôvodnenie: 
Úhrady za soc. službu u neverejného poskytovateľa sú vo väčšine prípadov vyššie ako úhrady za soc. službu v pôsobnosti obce alebo VÚC, v prípade, že by sa pri výpočte FPP nezohľadňoval tento rozdiel, mali by neverejní poskytovatelia prefinancovanú prevádzku.  	Z 	A 	 	
TNSK 	K bodu 142 predkladaného materiálu - § 78a, § 78b 
Navrhujeme zjednodušiť terminológiu – názvy príspevkov v § 78 a-b) (§ 78a – finančný príspevok na poskytovanie soc. služby neverejnému poskytovateľovi, § 78b – finančný príspevok na financovanie soc. služby) napr. finančný príspevok na poskytovanie soc. služby 
Odôvodnenie: 
Používanie rôznych názvov príspevkov poskytovaných zo ŠR môže byť pre poskytovateľov soc. služieb zmätočné, finančný príspevok pre neverejných poskytovateľov a obce sa poskytujú podľa jednej prílohy – č. 5. 	Z 	N 	Rozpor odstránený.
Je potrebné rozlíšiť a označiť, že ide o finančné príspevky pre verejných poskytovateľov (obec a VÚC) a neverejných poskytovateľov. 	
TNSK 	K bodu 142 predkladaného materiálu - § 78b 
Navrhujeme zmeniť spôsob poskytovania finančného príspevku neverejným poskytovateľom takto: finančný príspevok pre NP poskytne MPSVaR jednotlivým VÚC nasledovne: MPSVaR poskytne jednotlivým VUC zálohu 1x ročne (vo výške skutočne vyplatených FPO v predchádzajúcom roku), s následným zúčtovaním zálohy. Ukazovatele pre výpočet výšky zálohy: 
- počet zazmluvnených klientov u vybraných neverejných poskytovateľov k 31.12. predch. roka - skutočne vyplatený FPO za rok predchádzajúci 
Ukazovatele pre zúčtovanie poskytnutej zálohy : 
- skutočný počet zazmluvnených klientov u vybraných neverejných poskytovateľov za príslušný rok 
- skutočne vyplatený FPO za príslušný rok 
V prípade, ak VUC nevyčerpá zálohu, v rámci zúčtovania nevyčerpanú sumu vráti MPSVaR. V prípade, ak VUC poskytne FPO nad rámec poskytnutej zálohy, nie je oprávnený požadovať FPO naviac zo ŠR. 
Odôvodnenie: 
Zapracovaním navrhovanej zmeny sa dosiahne: 
- odstránenie administratívnej náročnosti u neverejných poskytovateľoch pri podávaní žiadostí o fin. príspevok MPSVaR, vrátane štvrťročného predkladania dokladov zo zdrav. poisťovní a daňového úrad, ďalej zúčtovania a pod. 
- zvýšenie administrácie (zmluvy) na MPSVaR s potrebou navýšenia personálnych kapacít na ministerstve... Namiesto posilnenia personálnych kapacít v súvislosti so zmluvami s neverejnými poskytovateľmi, je potrebné posilniť kontrolu a dohľad nad poskytovaním sociálnych služieb z úrovne MPSVaR. VUC má administratívne kapacity už vytvorené. 
- tendencia VUC určovať vyššie stupne odkázanosti, čo spôsobí zvýšenie úhrady na klienta (FPO) zo ŠR a následne zníženie FPP (z rozpočtu VUC) 
Poskytnutie FPO priamo poskytovateľovi bude mať za následok: 
- rôzne kritéria čerpania - (napr. MPSVaR kráti finančný príspevok iba v prípade ak je neobsadené miesto celý mesiac (31 resp. 30 dní), ale VUC kráti každý deň ktorý je neobsadený, čo núti komunikovať neverejných poskytovateľov s občanmi a VUC vopred) – krátenie príspevku za každý neobsadený deň garantuje efektívne využívanie verejných prostriedkov 
- rôzne termíny zúčtovania - termín zúčtovania príspevku z MPSVaR je 1x ročne (marec nasledujúceho roka) a termín zúčtovania VUC je 4x ročne (štvrťročne) 
MPSVaR požaduje predloženie žiadosti o poskytnutie finančného príspevku v auguste predchádzajúceho roka - čo neodráža reálnu potrebu občanov v roku nasledujúcom. Sieť zariadení a kapacity budú zablokované na celý rok. Nebude možné reagovať na reálne požiadavky občanov počas roka. Toto bude mať za následok zvýšený počet fyzických osôb, ktorým nebude sociálna služba poskytnutá a budú musieť čakať v evidencii.  	Z 	N 	Rozpor odstránený.
V pripomienke ide o návrh nad rozsah novelizácie podmienok poskytovania finančného príspevku na prevádzku zo strany samosprávy, ktorá by si vyžadovala viac času, ako je vymedzený pre proces MPK. Nie je zrejmé z akých dôvodov zástupcovia SK8 nepodali takýto návrh v priebehu celého roka, keď sa ako členovia pracovnej skupiny zúčastňovali na príprave predmetnej novely. 	
TNSK 	K bodu 215 predkladaného materiálu – Príloha č. 5 
Prílohu č. 5 navrhujeme rozdeliť na 5A a 5B, z názvu navrhujeme vypustiť „výška finančného príspevku pri odkázanosti fyzickej osoby na pomoc inej fyzickej osoby“ 
Odôvodnenie: 
Rozdelenie prílohy na 5A a 5B navrhujeme z dôvodu, že prvá tabuľka prílohy sa týka posudzovaných sociálnych služieb – výška finančného príspevku je členená podľa stupňov odkázanosti a formy poskytovanej služby (celoročná, týždenná, ambulantná), druhá tabuľka sa týka neposudzovaných soc. služieb. 
Vypustenie formulácie „výška finančného príspevku pri odkázanosti fyzickej osoby na pomoc inej fyzickej osoby“ navrhujeme z dôvodu, že § 71 ods. 6 (zariadenia zriadené obcami – nocľaháreň, ZpS, ZOS, denný stacionár) nehovorí, že z účelovej dotácie MPSVaR sa poskytuje FPO, ale iba finančný príspevok na financovanie soc. služby v tomto zariadení.  	Z 	N 	Rozpor odstránený.
Jednoznačná príslušnosť časti A a časti B prílohy č.5 pre jednotlivé druhy zariadení sociálnych služieb a pre opatrovateľskú službu vyplýva priamo zo znenia príslušných ustanovení zákona, ktoré na túto prílohu odkazujú. Ustanovenie § 71 odsek 6 jednoznačne ustanovuje pre aké druhy zariadení sa postupuje pri určení výšky finančného príspevku na financovanie sociálnej služby v zariadení podľa časti A a podľa časti B prílohy č. 5. Rovnako je jednoznačná aj právna úprava § 78a z hľadiska odkazu na príslušné časti A a B prílohy č. 5. 	
TTSK 	§ 2 ods. 2 písm. b)  
- návrh : za text „škodlivých činností“ doplniť nový text, „pokiaľ akceptuje podmienky trvalej a dôslednej abstinecie“ 
Odôvodnenie: Vychádzame zo skúseností, že pokiaľ FO zotrváva dobrovoľne vo svojich životných návykoch, alebo nemá záujem o liečbu svojej závislosti od návykových látok bude, viesť takýto spôsob života aj naďalej a preto tieto FO je potrebné odlíšiť od tých, ktorí majú záujem svoje problémy riešiť.  	Z 	N 	Rozpor odstránený.
Pripomienka je v rozpore s hlavným cieľom sociálnych služieb, poskytovať pomoc najzraniteľnejším skupinám, medzi ktoré rozhodne patria aj klienti, ktorí nie sú spoločensky prispôsobiví z toho dôvodu, že sú závislí na návykových látkach. Práve to je dôvod (sociálna udalosť), pre ktorý sa im potrebná pomoc poskytuje aj v rámci sociálnych služieb. To však neznamená, že takémuto klientovi budeme poskytovať sociálnu službu proti jeho vôli. 	
TTSK 	§ 9 ods. 2  
Navrhujeme spresniť, kto sa považuje za kľúčového pracovníka. 

 	O 	N 	Bolo by to nadbytočné, priamo z tohto ustanovenia vyplýva, že je to ten pracovník, ktorý klienta sprevádza, podporuje ho a pomáha mu. Výber zamestnanca ktorý bude pridelený ako kľúčový zamestnanec pre konkrétneho klienta, určí zamestnávateľ. 	
TTSK 	§ 34 ods. 1  
Navrhujeme za slovo „ktorá“ doplniť slová „dovŕšila 18. rok veku“. 

Odôvodnenie: 16 ročné dieťa nemôže viesť úplne samostatný život, nakoľko právne sú zaň zodpovední rodičia, resp. iná súdom určená osoba.  	O 	N 	Ponecháva sa dolná veková hranica (16 rokov), nakoľko osoby v tomto veku už majú trestnoprávnu zodpovednosť, pracovnoprávnu spôsobilosť a bežne začínajú žiť samostatne, preto nie je dôvod, aby boli vylúčení z poskytovania tejto sociálnej služby. 	
TTSK 	§ 8 ods. 4  
Navrhujeme doplniť: „ Ak poskytovateľ, ktorého si vybrala fyzická osoba odkázaná na poskytovanie sociálnej služby, nemá voľné miesto a obec alebo vyšší územný celok poskytne alebo zabezpečí tejto fyzickej osobe iné vhodné miesto u iného poskytovateľa a fyzická osoba toto miesto odmietne, považuje sa povinnosť obce alebo vyššieho územného celku uvedenú v prvej vete za splnenú“ 

Odôvodnenie: Nikde nie je uvedené, ako postupovať ďalej, ak nie je v občanom vybratom zariadení voľné miesto a nevieme tak dodržať 60 dňovú lehotu. Ak mu ponúkneme iné voľné miesto v inom zariadení a on toto miesto odmietne, navrhujeme aby bola povinnosť obce a VÚC považovaná za splnenie 60 dňovej lehoty.  	Z 	N 	Rozpor odstránený.
Nie je možné akceptovať, požiadavka je v praxi nerealizovateľná, nakoľko ak u poskytovateľa, ktorého si klient vybral nie je miesto a on na tom trvá, nemôže dôjsť k aktu zabezpečenia sociálnej služby zo strany vyššieho územného celku, preto je zbytočné upravovať takúto situáciu. Aj v ustanovení § 8 odsek 9 je jednoznačne upravené, že neverejný poskytovateľ je povinný prijať klienta, ktorého vyšší územný celok žiada umiestniť, len vtedy, ak má voľné miesto. 	
TTSK 	§ 64  
Navrhujeme § 64 doplniť novým odsekom 5 ktorý znie: 
„(5) Údaje o hygienických podmienkach na účely odseku 3 písm. c) sa preukazujú kópiou právoplatného rozhodnutia regionálneho úradu verejného zdravotníctva.“. Doterajšie odseky 5 až 8 sa označujú ako odseky 6 až 9. 
Odôvodnenie: Zákon nerieši akým dokladom sa preukazuje splnenie hygienických podmienok.  	O 	A 	 	
TTSK 	§ 67a ods. 1  
Navrhujeme za slovo „mieste“ doplniť slová „ s výnimkou zariadenia podporovaného bývania a zariadenia núdzového bývania“. 
Odôvodnenie: 
Zariadenie podporovaného bývania je v materiáli považované za zariadenie – je stigmatizačné a proti účelu služby označovať napríklad byt v obytnom dome, ktorý slúži ako ZPB týmto spôsobom. Rovnako pri zariadení núdzového bývania je v protiklade s §29, ods. 2.  	O 	A 	 	
TTSK 	§ 77 ods. 1  
Pri kapacite zariadenia (tretí riadok prvého odseku) navrhujeme presnejšie definovať, že ide o kapacitu zariadenia uvedenej v Registri alebo zvážiť prepočet (určenie finančného príspevku) podľa skutočnej priemernej obsadenosti zariadenia. 	O 	A 	 	
TTSK 	§ 77  
Pri určovaní výšky finančného príspevku na prevádzku poskytovanej sociálnej služby navrhujeme doplniť povinnosť členenia bežných výdavkov podľa kapacity zariadenia nasledovne: kapacita: do 40 miest, od 41 do 100 miest, nad 100 miest. 
Odôvodnenie: rozlíšenie kapacity podľa navrhovaných kritérií navrhujeme z dôvodu odstránenia rizika zániku malokapacitných zariadení: VÚC vypočíta výšku FPP ako priemer bežných výdavkov zo všetkých zariadení soc. služieb, ktoré má vo svojej pôsobnosti, pričom ide zväčša o veľkokapacitné zariadenia. Prevádzka veľkokapacitných zariadení sociálnych služieb je ekonomicky výhodnejšia, takto vypočítané priemerné bežné výdavky sú však pre zariadenia s malou kapacitou nepostačujúce.  	O 	A 	 	
TTSK. 	§ 77 ods. 9  
Navrhujeme pre posudzovanie príjmu neverejného poskytovateľa pre účely výpočtu výšky FPP navrhujeme alternatívu I (t.j. ak je príjem neverejného poskytovateľa vyšší ako priemerné skutočné dosiahnuté príjmy z platenia úhrad za soc. službu v pôsobnosti obce alebo VÚC, výška FPP sa zníži o tento rozdiel). 	Z 	A 	 	
TTSK 	§ 78a  
VÚC môže poskytovanie finančných príspevkov neverejným poskytovateľom úradne zabezpečovať aj naďalej ako doposiaľ, a to z transferov MPSVaR SR, čím rozsiahlu agendu, na ktorú je v súčasnosti personálne vybavený, zabezpečí aj v súlade s novelizovanou právnou úpravou. 
Navrhujeme zmeniť spôsob poskytovania finančného príspevku neverejným poskytovateľom, t.z: finančný príspevok pre NP poskytne MPSVaR jednotlivým VÚC nasledovne: MPSVaR poskytne jednotlivým VUC zálohu 1x ročne (vo výške skutočne vyplatených FPO v predchádzajúcom roku), s následným zúčtovaním zálohy. 
Ukazovatele pre výpočet výšky zálohy: 
počet zazmluvnených klientov u vybraných neverejných poskytovateľov k 31.12. predch. roka a skutočne vyplatený FPO za rok predchádzajúci 
Ukazovatele pre zúčtovanie poskytnutej zálohy : 
skutočný počet zazmluvnených klientov u vybraných neverejných poskytovateľov za príslušný rok a skutočne vyplatený FPO za príslušný rok V prípade ak VUC nevyčerpá zálohu, v rámci zúčtovania nevyčerpanú sumu vráti MPSVaR. V prípade ak VUC poskytne FPO nad rámec poskytnutej zálohy, nie je oprávnený požadovať FPO naviac zo ŠR. 
Odôvodnenie: zapracovaním navrhovanej zmeny sa dosiahne: 
1. odstránenie administratívnej náročnosti u neverejných poskytovateľoch pri podávaní žiadostí o fin. príspevok MPSVaR, vrátane štvrťročného predkladania dokladov zo zdrav. poisťovní a daňového úrad, ďalej zúčtovania a pod. 
2. zvýšenie administrácie (zmluvy) na MPSVaR s potrebou navýšenia personálnych kapacít na ministerstve... Namiesto posilnenia personálnych kapacít v súvislosti so zmluvami s neverejnými poskytovateľmi, je potrebné posilniť kontrolu a dohľad nad poskytovaním sociálnych služieb z úrovne MPSVaR. VUC má administratívne kapacity už vytvorené. 
Poskytnutie FPO priamo poskytovateľovi bude mať za následok: 
1. rôzne kritéria čerpania - (napr. MPSVaR kráti finančný príspevok iba v prípade ak je neobsadené miesto celý mesiac (31 resp. 30 dní), ale VUC kráti každý deň ktorý je neobsadený, čo núti komunikovať neverejných poskytovateľov s občanmi a VUC vopred) – krátenie príspevku za každý neobsadený deň garantuje efektívne využívanie verejných prostriedkov 
2. rôzne termíny zúčtovania - termín zúčtovania príspevku z MPSVaR je 1x ročne (marec nasledujúceho roka) a termín zúčtovania VUC je 4x ročne (štvrťročne) 
3. MPSVaR požaduje predloženie žiadosti o poskytnutie finančného príspevku v auguste predchádzajúceho roka - čo neodráža reálnu potrebu občanov v roku nasledujúcom. Sieť zariadení a kapacity budú zablokované na celý rok. Nebude možné reagovať na reálne požiadavky občanov počas roka. Toto bude mať za následok zvýšený počet fyzických osôb, ktorým nebude sociálna služba poskytnutá a budú musieť čakať v evidencii.  	Z 	N 	Rozpor odstránený.
Poskytovanie FPO z MPSVR priamo neverejným poskytovateľom je zárukou, že finančné prostriedky budú poskytnuté včas a na základe splnenia zákonom stanovených podmienok. Sprostredkovanie poskytovania finančného príspevku cez VÚC nepovažujeme za zníženie administratívnej náročnosti, nakoľko nevyhnutná administratíva musí predsa prebehnúť MPSVR a VÚC. Navyše týmto návrhom sa zakladá priama zodpovednosť neverejného poskytovateľa v prípade povinnosti vrátenia finančného príspevku voči MPSVR. Ak by s akceptovala pripomienka by zodpovedal za vrátenie finančného príspevku VÚC. 	
TTSK 	§ 80 písm. c) bod 1 
Navrhujeme písm. c) vrátiť do pôvodnej podoby, t.j. obec je správnym orgánom pri konaní o odkázanosti ...... - vymenovať konkrétne soc. služby – ZpS, ZOS, OS, prepravná služba. 	Z 	N 	Rozpor odstránený.
Nie je možné, nakoľko sa zavádza posudzovanie odkázanosti podľa stupňa odkázanosti a nie podľa druhov sociálnych služieb. 	
TTSK 	§ 81 písm. b) bod 1  
Navrhujeme písm. b) vrátiť do pôvodnej podoby, t.j. VÚC je správnym orgánom pri konaní o odkázanosti ..... – vymenovať konkrétne soc. služby - ZPB, DSS, RS, ŠZ 
Odôvodnenie: uvedené navrhujeme z dôvodu jasného vymedzenia kompetencií obcí a vyšších územných celkov. Ďalším dôvodom navrhovaného je skutočnosť, že podľa doterajších skúsenosti majú mnohé obce (hlavne menšie) problém zabezpečiť vydanie rozhodnutia o odkázanosti.... podľa súčasnej právnej úpravy. Ďalšie ukladané povinnosti obciam môžu spôsobiť problémy pri poskytovaní soc. služieb - aj fyzickým osobám, aj poskytovateľom soc. služby.  	Z 	N 	Rozpor odstránený.
Nie je možné, nakoľko sa zavádza posudzovanie odkázanosti podľa stupňa odkázanosti a nie podľa druhov sociálnych služieb. 	
TTSK 	§ 84 ods. 18  
Navrhujeme v prvej vete doplniť za slová „ prílohy č. 3“ slová „a podľa pôsobností obce alebo VÚC". 	O 	N 	Bolo by to nadbytočné, pôsobnosť samosprávy je upravená v § 80 a 81.  	
TTSK 	§ 84 ods. 18 písm. d)  
Navrhujeme vypustiť z textu slovo „ortopédia“ a nahradiť slovom „ psychiatria“ .  	O 	ČA 	Dopĺňa sa špecializovaný odbor psychiatria ponecháva sa aj špecializovaný odbor ortopédia. 	
TTSK 	§ 91 ods. 1  
Navrhujeme za slová „Na poskytovanie sociálnych“ doplniť slovo „služieb“.  	O 	N 	Pripomienka je nezrozumiteľná. 	
TTSK 	§ 92 ods. 2 a ods. 3  
Navrhujeme znenie vrátiť do pôvodnej podoby – t.j. určiť presne, pri ktorých soc. službách sa žiadosť o posúdenie podáva na obec, a pri ktorých na VÚC. 	O 	N 	Nie je možné , nakoľko sa zavádza posudzovanie odkázanosti podľa stupňa odkázanosti a nie podľa druhov sociálnych služieb. 	
TTSK 	§101 
Navrhujeme text „Ministerstvo môže uložiť“ nahradiť textom „Ministerstvo uloží“. 
Odôvodnenie: zmenu textu navrhuje z dôvodu sprísnenia postihov za porušenie ustanovení tohto zákona s cieľom zvyšovania kvality poskytovaných soc. služieb poskytovateľmi . 	O 	N 	Zámerom je zaviesť fakultatívne ukladanie pokút. Pri aplikácii a interpretácii ustanovenia sa predpokladá , že fakultatívnosť uloženia pokuty sa zmení na obligatórnosť pri opakovanom porušení povinností, resp. pri dlhodobom porušení povinností. Ministerstvo, ako príslušný správny orgán je viazané Správnym poriadkom rozhodovať vo veci tak, aby v skutkovo zhodných alebo podobných prípadoch nevznikali neodôvodnené rozdiely. 	
TTSK 	Príloha 2, kritérium 2.6 časť Indikátory 
Navrhujeme text "Poskytovateľ sociálnej služby má zistené a zmapované oblasti, v ktorých nie sú dodržiavané základné ľudské práva a slobody a má písomne vypracované interné preventívne opatrenia na predchádzanie ich porušovaniu.“ nahradiť textom „Poskytovateľ sociálnej služby má zistené a zmapované rizikové oblasti dodržiavania základných ľudských práv a slobôd a má písomne vypracované interné preventívne opatrenia na predchádzanie ich porušovaniu".  	O 	A 	 	
TTSK 	Príloha č. 9 
Navrhujem doplniť - Prílohu č. 9: 
ODBORNÝ LEKÁRSKY NÁLEZ 
Obsah odborného lekárskeho nálezu: 
1. Dátum vzniku ochorenia, resp. začiatku liečby 
2. Priebeh ochorenia 
3. Počet hospitalizácií ( napr. za posledné 2-3 roky) 
4. Počet relapsov 
5. Prítomnosť porúch správania v zmysle agresivity: 
6. vyvolávajúci faktor 
7. frekvencia 
8. prejavy (verbálne? brachiálne? iné?) 
9. Compliancia pacienta 
10. Stupeň ochorenia – ak sa dá určiť 
11. MMSE pri demenciách 
Vyjadrenie: 
1. je pacient schopný samostatnej existencie? 
2. vyžaduje dohľad počas celého dňa, resp.iba priebežne? 
3. je vzhľadom na svoje ochorenie nebezpečný pre seba alebo svoje okolie?  	O 	N 	Po konzultáciách s odborníkmi v odbore medicíny nebol takýto návrh zapracovaný do novely, nakoľko by to znamenalo pre príslušných lekárov neúmernú administratívnu záťaž. Lekári by pri svojich povinnostiach neboli schopní vypracovať tak podrobné informácie a niektoré navrhované informácie by neboli ani schopní posúdiť (nepoznajú tak dokonale pacienta). 	
ŽSK 	K bodu 35, § 25 
V § 25 ods.1 písm. a) navrhujeme vypustiť bod 3. v znení ,,3.ošetrovateľská starostlivosť" a za odsekom 1) uvedeného paragrafu navrhujeme vložiť nový odsek (2) v znení: ,, (2) V nocľahárni sa môže poskytovať okrem poskytovania sociálnych služieb podľa tohto zákona zdravotná starostlivosť v rozsahu ošetrovateľskej starostlivosti podľa osobitného predpisu 24).“ 
Odôvodnenie: 
Uvedenou úpravou sa zosúladí navrhované ustanovenia § 25 s ustanovením § 22 zákona, nakoľko sa podľa navrhovaného § 25 v nocľahárni poskytuje ošetrovateľská starostlivosť (t. j. poskytovateľ sociálnej služby je povinný poskytovať ošetrovateľskú starostlivosť v nocľahárni) a podľa § 22 sa ošetrovateľská starostlivosť môže poskytovať vo vybraných druhoch zariadení vrátane nocľahárne. 
V prípade nezosúladenia predmetných ustanovení zákona by mohlo dôjsť k situácii, že prijímateľ sociálnej služby by mohol požadovať od poskytovateľa sociálnej služby, aby mu bola poskytovaná ošetrovateľská starostlivosť v nocľahárni, no tento poskytovateľ sociálnej služby ju neposkytuje, nakoľko nemá na jej poskytovanie vytvorené podmienky a súčasne nie je v zmysle ustanovenia § 22 zákona povinný ju poskytovať.  	O 	A 	 	
ŽSK 	K bodu 40, § 35 
Navrhujeme doplniť znenie bodu 40 na nasledovné znenie: „40. § 35 sa dopĺňa odsekmi 3 a 4, v znení: 
„(3) V zariadení pre seniorov sa môže poskytovať okrem poskytovania sociálnych služieb podľa tohto zákona zdravotná starostlivosť v rozsahu ošetrovateľskej starostlivosti podľa osobitného predpisu 24). 
(4) V zariadení pre seniorov je možné poskytovať sociálnu službu najviac pre 22 prijímateľov sociálnej služby v jednej bytovej budove.“ 
Odôvodnenie: 
Navrhovaná pripomienka súvisí s pripomienkovaným bodom 35 - § 25.Zosúladenie navrhovaného ustanovenia § 35 s ustanovením § 22 zákona, nakoľko sa podľa navrhovaného § 35 v zariadení pre seniorov poskytuje ošetrovateľská starostlivosť (t. j. poskytovateľ sociálnej služby je povinný poskytovať ošetrovateľskú starostlivosť v zariadení pre seniorov) a podľa § 22 sa ošetrovateľská starostlivosť môže poskytovať vo vybraných druhoch zariadení vrátane zariadenia pre seniorov. 
V prípade nezosúladenia predmetných ustanovení zákona by mohlo dôjsť k situácii, že prijímateľ sociálnej služby by mohol požadovať od poskytovateľa sociálnej služby, aby mu bola poskytovaná ošetrovateľská starostlivosť v zariadení pre seniorov, no tento poskytovateľ sociálnej služby ju neposkytuje, nakoľko nemá na jej poskytovanie vytvorené podmienky a súčasne nie je v zmysle ustanovenia § 22 zákona povinný ju poskytovať.  	O 	A 	 	
ŽSK 	K bodu 41 
Za bod 40 navrhujeme vložiť nový bod 41 v znení : „41. V § 35 ods. 2 písm. a) sa vypúšťa štvrtý bod." 
Doterajšie body 5 až 8 § 35 ods. 2 písm. a) sa označujú ako body 4 až 7. 
Doterajšie navrhované body 41 až 221 sa primerane prečíslujú na body 42 až 222 . 
Odôvodnenie: 
Uvedená pripomienka súvisí s pripomienkovaným bodom 35 - § 25 a bodom 40. Zosúladenie navrhovaného ustanovenia § 35 s ustanovením § 22 zákona, nakoľko sa podľa navrhovaného § 35 v zariadení pre seniorov poskytuje ošetrovateľská starostlivosť (t. j. poskytovateľ sociálnej služby je povinný poskytovať ošetrovateľskú starostlivosť v zariadení pre seniorov) a podľa § 22 sa ošetrovateľská starostlivosť môže poskytovať vo vybraných druhoch zariadení vrátane zariadenia pre seniorov. 
V prípade nezosúladenia predmetných ustanovení zákona by mohlo dôjsť k situácii, že prijímateľ sociálnej služby by mohol požadovať od poskytovateľa sociálnej služby, aby mu bola poskytovaná ošetrovateľská starostlivosť v zariadení pre seniorov, no tento poskytovateľ sociálnej služby ju neposkytuje, nakoľko nemá na jej poskytovanie vytvorené podmienky a súčasne nie je v zmysle ustanovenia § 22 zákona povinný ju poskytovať.  	O 	A 	 	
ŽSK 	K bodu 42 a 43 
Navrhujeme nové znenia bodov 42 a 43: 
„42. V § 38 ods. 2 písm. a) sa vypúšťajú štvrtý a deviaty bod. Doterajšie body 5 až 8 sa označujú ako body 4 až 7.“ 
„43. § 38 sa dopĺňa odsekmi 5 až 7, ktoré znejú: 
„(5) V domove sociálnych služieb sa môže poskytovať okrem poskytovania sociálnych služieb podľa tohto zákona zdravotná starostlivosť v rozsahu ošetrovateľskej starostlivosti podľa osobitného predpisu 24).“ 
(6) Ak fyzická osoba dovŕši dôchodkový vek počas poskytovania sociálnej služby v domove sociálnych služieb, táto sociálna služba sa jej poskytuje aj naďalej. 
(7) V domove sociálnych služieb možno poskytovať sociálnu službu najviac pre 40 prijímateľov sociálnej služby v jednej bytovej budove.“ 
Odôvodnenie: 
Uvedená pripomienka súvisí s pripomienkovaným bodom 35 - § 25 a bodom 40.Zosúladenie ustanovenia § 38 s ustanovením § 22 zákona, nakoľko sa podľa § 38 v domove sociálnych služieb poskytuje ošetrovateľská starostlivosť (t. j. poskytovateľ sociálnej služby je povinný poskytovať ošetrovateľskú starostlivosť v domove sociálnych služieb) a podľa § 22 sa ošetrovateľská starostlivosť môže poskytovať vo vybraných druhoch zariadení vrátane domova sociálnych služieb. 
V prípade nezosúladenia predmetných ustanovení zákona by mohlo dôjsť k situácii, že prijímateľ sociálnej služby by mohol požadovať od poskytovateľa sociálnej služby, aby mu bola poskytovaná ošetrovateľská starostlivosť v domove sociálnych služieb, no tento poskytovateľ sociálnej služby ju neposkytuje, nakoľko nemá na jej poskytovanie vytvorené podmienky a súčasne nie je v zmysle ustanovenia § 22 zákona povinný ju poskytovať.  	O 	A 	 	
ŽSK 	K bodu 46, § 39 
Navrhujeme doplniť znenie bodu 46 na nasledovné znenie : 
„46. V § 39 ods. 2 písm. a) sa vypúšťa štvrtý bod ,,4. ošetrovateľská starostlivosť" a § 39 sa dopĺňa odsekmi 4 a 5, ktoré znejú: 
„(4) V špecializovanom zariadení sa môže poskytovať okrem poskytovania sociálnych služieb podľa tohto zákona zdravotná starostlivosť v rozsahu ošetrovateľskej starostlivosti podľa osobitného predpisu 24).“ 
(5) V špecializovanom zariadení možno poskytovať sociálnu službu najviac pre 40 prijímateľov sociálnej služby v jednej bytovej budove." 
Doterajšie body 5 až 9 § 39 ods. 2 písm. a) sa označujú ako body 4 až 8. 
Odôvodnenie: 
Uvedená pripomienka súvisí s pripomienkovaným bodom 35 - § 25 a bodmi 40, 42 a 43. 
Zosúladenie ustanovenia § 39 s ustanovením § 22 zákona, nakoľko sa podľa § 39 v špecializovanom zariadení poskytuje ošetrovateľská starostlivosť (t. j. poskytovateľ sociálnej služby je povinný poskytovať ošetrovateľskú starostlivosť v domove sociálnych služieb) a podľa § 22 sa ošetrovateľská starostlivosť môže poskytovať vo vybraných druhoch zariadení vrátane špecializovaného zariadenia. 
V prípade nezosúladenia predmetných ustanovení zákona by mohlo dôjsť k situácii, že prijímateľ sociálnej služby by mohol požadovať od poskytovateľa sociálnej služby, aby mu bola poskytovaná ošetrovateľská starostlivosť v špecializovanom zariadení, no tento poskytovateľ sociálnej služby ju neposkytuje, nakoľko nemá na jej poskytovanie vytvorené podmienky a súčasne nie je v zmysle ustanovenia § 22 zákona povinný ju poskytovať.  	O 	A 	 	
ŽSK 	K bodu 80, § 66 
Navrhujeme doplniť znenie bodu 80 na nasledovné znenie: „ 80. V § 66 ods. 1 písmená b) a d) znejú: 
„ b) meno a priezvisko fyzickej osoby, ktorá je štatutárny orgán právnickej osoby, a zodpovedného zástupcu uvedeného v § 63 ods. 3 a ich trvalý pobyt alebo prechodný pobyt, 
d) druh sociálnej služby, ktorú poskytovateľ sociálnej služby poskytuje, cieľová skupina fyzických osôb, ktorým sa poskytuje sociálna služba, deň začatia a čas trvania poskytovania sociálnej služby, rozsah, forma a miesto ich poskytovania,“.“ 
Odôvodnenie: 
Nakoľko MPSVR SR bude v zmysle navrhovanej novely zákona poskytovať finančný príspevok pri odkázanosti a finančného príspevku na poskytovanie sociálnej služby vo výške určenej podľa stupňa odkázanosti fyzickej osoby a formy poskytovanej služby je nevyhnutné formu sociálnej služby zapísať do registra (poskytovateľov sociálnej služby).  	O 	A 	 	
ŽSK 	K bodu 89, § 71 
Navrhujeme upraviť znenie bodu 89 na nasledovné znenie: „ 89. V § 71 ods. 1 písm. b) vkladá nové písmeno c), ktoré znie: „c) z finančného príspevku poskytnutého z rozpočtu ministerstva na financovanie sociálnej služby v zariadení podľa odseku 6." 
Doterajšie písmená c) až g) sa označujú ako písmená d) až h). 
Odôvodnenie: 
Zámerom predmetnej úpravy je odstránenie preplácania refundácie nákladov medzi samosprávnymi krajmi navzájom pri zabezpečení poskytovania sociálnej služby občanovi v inom kraji. Cieľom je nezaťažovať neplánovane rozpočet samosprávneho kraja výdavkami, ktoré sa nedajú predpokladať a tým premietnuť do plánovaného návrhu rozpočtu. Súčasne sa odstráni administratívne zaťaženie krajov a urýchli sa proces samotného poskytnutia sociálnej služby občanovi v inom kraji, čím sa skvalitní samotný prístup občana ku službe a jeho právo výberu poskytovateľa sociálnej služby.  	O 	A 	 	
ŽSK 	K bodu 94 
Za bod 93 navrhujeme vložiť nový bod 94 v znení: 
„94. V § 71 sa vypúšťajú odseky 7 a 8." 
Doterajšie navrhované body 94 až 221 sa označujú ako body 95 až 222. 
Odôvodnenie: 
Uvedená pripomienka súvisí s pripomienkovaným bodom 89.Zámerom predmetnej úpravy je odstránenie preplácania refundácie nákladov medzi samosprávnymi krajmi navzájom pri zabezpečení poskytovania sociálnej služby občanovi v inom kraji. Cieľom je nezaťažovať neplánovane rozpočet samosprávneho kraja výdavkami, ktoré sa nedajú predpokladať a tým premietnuť do plánovaného návrhu rozpočtu. Súčasne sa odstráni administratívne zaťaženie krajov a urýchli sa proces samotného poskytnutia sociálnej služby občanovi v inom kraji, čím sa skvalitní samotný prístup občana ku službe a jeho právo výberu poskytovateľa sociálnej služby. 

 	O 	N 	Ide o previazanosť s právnou úpravou v § 8 ods. 5 (možnosť zabezpečiť SS v zariadení v územnom obvode iného kraja, ak klient súhlasí). Ide o rešpektovanie práva fyzickej osoby odkázanej na sociálnu službu na výber poskytovateľa sociálnej služby v zariadení i pokiaľ ide o výber verejného poskytovateľa sociálnej služby v územnom obvode inej VÚC pri rešpektovaní princípov fiškálnej decentralizácie a zodpovednosti VÚC vo vzťahu k obyvateľom svojho územného obvodu. Vypracovaná koncepcia rozvoja sociálnych služieb v územnom obvode VÚC a jej napĺňanie predkladá aj analýzu požiadaviek a potrieb fyzických osôb na rozvoj sociálnych služieb podľa jednotlivých druhov sociálnych služieb a cieľových skupín spolu s vytvorením finančných podmienok. Nie je pritom rozhodujúce, či sa finančné prostriedky vynakladajú na území VÚC alebo sa refundujú inej VÚC na toho istého obyvateľa. 	
ŽSK 	K bodu 95 
Navrhujeme znenie bodu 95 upraviť na nasledovné znenie: 
„95. V § 72 ods. 2 sa na konci pripájajú tieto slová: „znížených o príjem z finančného príspevku na financovanie sociálnej služby v zariadení podľa § 71 ods. 6.“ 
Odôvodnenie: 
Uvedená pripomienka súvisí s pripomienkovaným bodom 89.Zámerom predmetnej úpravy je odstránenie preplácania refundácie nákladov medzi samosprávnymi krajmi navzájom pri zabezpečení poskytovania sociálnej služby občanovi v inom kraji. Cieľom je nezaťažovať neplánovane rozpočet samosprávneho kraja výdavkami, ktoré sa nedajú predpokladať a tým premietnuť do plánovaného návrhu rozpočtu. Súčasne sa odstráni administratívne zaťaženie krajov a urýchli sa proces samotného poskytnutia sociálnej služby občanovi v inom kraji, čím sa skvalitní samotný prístup občana ku službe a jeho právo výberu poskytovateľa sociálnej služby.  	O 	A 	 	
ŽSK 	K bodu 99, § 72 ods.6 
Z ustanovenia § 72 ods. 6 vyplýva, že ošetrovateľská starostlivosť môže byť spoplatnená. Z hľadiska praxe a s ohľadom na inú platnú legislatívu (napr. zákon o zdravotnom poistení) však nie je jasné, či je poskytovateľ sociálnej služby oprávnený vyžadovať od prijímateľa sociálnej služby úhradu za poskytovanie ošetrovateľskej starostlivosti. V prípade, že poskytovateľ sociálnej služby nie je oprávnený vyžadovať úhradu za ošetrovateľskú starostlivosť od prijímateľa sociálnej služby navrhujeme do ustanovenia § 72 ods. 6 doplniť ošetrovateľskú starostlivosť. 	O 	N 	Nie je možné do ustanovenia § 72 ods. 6 doplniť ošetrovateľskú službu, nakoľko nejde o sociálnu službu a preto nemôže z tohto ustanovenia vyplývať, že táto zdravotná starostlivosť môže byť spoplatnená, platenie úhrady za zdravotnú, t.j. aj ošetrovateľskú upravuje zákon č. 577/2004 Z. z. o rozsahu uhrádzanej zdravotnej starostlivosti 	
ŽSK 	K bodu 118 
Navrhujeme upraviť znenie bodu 118 na nasledovné znenie: 
„118. V § 74 ods. 1 sa na konci pripája táto veta: „ Zmluva o poskytovaní sociálnej služby uzatvorená písomnou formou nesmie mať charakter zmiešanej zmluvy.“ 
Odôvodnenie: 
Prijatím navrhovaného ustanovenia, že zmluvné strany sa môžu odchýliť od ustanovení tohto zákona uvedených pre zmluvu o poskytovaní sociálnej služby, len ak to tento zákon výslovne ustanovuje, by sa stratil zmysel zmluvného vzťahu, t. j. vzájomnej dohody medzi zmluvnými stranami. Zo zákona nie je tiež presné a jasné, v čom všetkom sa môžu zmluvné strany odchýliť od ustanovení tohto zákona. Je jasné len, v čom sa nemôžu odchýliť, resp. sú jasné len povinné náležitosti zmluvy.  	O 	A 	 	
ŽSK 	K bodu 123 
Navrhujeme vypustiť bod 123, a tým ponechať pôvodné znenie navrhovanej zmeny § 74 ods. 7 písm. k) (pôvodne v zákone písmeno i)). 
Odôvodnenie: 
Dôvody jednostranného vypovedania zmluvy sú taxatívne vymedzené v zákone (s tými súhlasíme) a nie je dôvod ich taxatívne určovať aj v zmluve. Avšak vypustením pôvodnej povinnej náležitosti zmluvy „dôvody odstúpenia od zmluvy“ sa zásadným spôsobom obmedzia práva vyplývajúce zo zmluvných vzťahov, čo je vážne ohrozenie a porušenie práv zmluvných strán, predovšetkým poskytovateľa sociálnej služby.  	Z 	N 	Rozpor odstránený.
Inštitút odstúpenia od zmluvy je v zásade sankčným inštitútom bez lehoty a preto by sa nemal uplatňovať v právnych vzťahoch pri poskytovaní sociálnej služby.  	
ŽSK 	K bodu 125 
Súhlasíme s prijatím tohto návrhu zmeny ustanovenia § 74 ods. 8 len za predpokladu, že normotvorca jasne vyšpecifikuje, čo tvorí náklady a v akom rozsahu k celkovým EON na jednotlivé odborné, obslužné a ďalšie činnosti. 
Odôvodnenie: 
Pre poskytovateľov sociálnej služby je takmer nemožné určiť presne a spravodlivo sumu úhrady jednotlivo za každé z odborných, obslužných a ďalších činností, nakoľko väčšina prevádzkových nákladov tvorí náklady na viaceré činnosti súčasne. 
 	O 	N 	Ide o rešpektovanie práva prijímateľa sociálnej služby vedieť za aké poskytované odborné, obslužné a ďalšie činnosti platí a v akej výške. Toto právo prijímateľa sociálnej služby je silnejšie než argumentácia administratívnej náročnosti pre poskytovateľa. Vzhľadom na rozsah odborných, obslužných a ďalších činností, ktoré môžu byť predmetom platenia(viď § 72 ods. 6 - oslobodenie od platenia úhrady) nemôže predstavovať táto požiadavka neprimeranú záťaž pre poskytovateľa;, nejde požiadavku exaktného výpočtu, ale kalkulácie nákladov na jednotlivé činnosti, ktoré musí poskytovateľ vedieť primerane rozvrhnúť.  	
ŽSK 	K bodu 142, § 77 ods.9 
Navrhujeme prijať navrhované znenie § 77 odseku 9 – tzv. I. alternatíva . 
Odôvodnenie: 
Prijatím navrhovanej I. alternatívy sa prispeje k zjednoteniu platenia súm úhrad za poskytovanie sociálnej služby u verejných a neverejných poskytovateľov sociálnej služby. Tým sa zvýši finančná dostupnosť sociálnych služieb pre občanov a jeho právo výberu poskytovateľa sociálnej služby. Súčasne sa tým prispeje k motivácii neverejných poskytovateľov poskytovať sociálne služby efektívne a hospodárne.  
	Z 	A 	 	
ŽSK 	K bodu 150 
Navrhujeme doplniť znenie bodu 150 na nasledovné znenie: 
„150. V § 80 písm. e) prvý bod a druhý bod znejú: 
„1. sociálnej služby v nízkoprahovom dennom centre, v komunitnom centre, v nocľahárni, v zariadení pre seniorov, v zariadení opatrovateľskej služby a v dennom stacionári, 
2. nízkoprahovej sociálnej služby pre deti, mládež a rodinu,“. 
Odôvodnenie: 
V novele zákona sa navrhujú upraviť nové sociálne služby ako je napr. komunitné centrum. Navrhovaná novela však nerieši pôsobnosť orgánu zodpovedného za poskytovanie tejto služby. Vzhľadom k tomu, že ide o službu komunitného charakteru, ktorá má charakter obecných služieb, navrhujeme poskytovanie sociálnej služby v komunitnom centre priradiť do pôsobnosti obce.  	O 	N 	Táto sociálna služba sa bude poskytovať zo strany samosprávy fakultatívne a nie obligatórne, preto ju nie je možné upraviť v § 80 písm. e). 	
ŽSK 	K bodu 151 
Za bod 150 navrhujeme vložiť nový bod 151 v znení : 
„151. V § 80 písm. e) sa dopĺňa siedmy bod, ktorý znie: „ 7.terénna sociálna služba.“. 
Doterajšie navrhované body 151 až 221 sa primerane prečíslujú na body 152 až 222. 
Odôvodnenie: 
V novele zákona sa navrhujú upraviť nové sociálne služby ako je napr. terénna sociálna služba. Navrhovaná novela však nerieši pôsobnosť orgánu zodpovedného za poskytovanie tejto služby. Vzhľadom k tomu, že ide o službu krízovej intervencie vykonávanej priamo v terénne a ktorá má charakter obecných služieb, navrhujeme poskytovanie terénnej sociálnej služby priradiť do pôsobnosti obce.  	O 	N 	Táto sociálna služba sa bude poskytovať zo strany samosprávy fakultatívne a nie obligatórne, preto ju nie je možné upraviť v § 80 písm. e). 	
ŽSK 	K bodu 162 
Navrhujeme znenie bodu 162 doplniť na nasledovné znenie: 
„162. V § 81 písm. h) sa vypúšťajú druhý a tretí bod.“. 
Odôvodnenie: 
Uvedená pripomienkasúvisí s pripomienkovaným bodom 89. 
Zámerom predmetnej úpravy je odstránenie preplácania refundácie nákladov medzi samosprávnymi krajmi navzájom pri zabezpečení poskytovania sociálnej služby občanovi v inom kraji. Cieľom je nezaťažovať neplánovane rozpočet samosprávneho kraja výdavkami, ktoré sa nedajú predpokladať a tým premietnuť do plánovaného návrhu rozpočtu. Súčasne sa odstráni administratívne zaťaženie krajov a urýchli sa proces samotného poskytnutia sociálnej služby občanovi v inom kraji, čím sa skvalitní samotný prístup občana ku službe a jeho právo výberu poskytovateľa sociálnej služby. 

 	O 	N 	Ide o previazanosť s právnou úpravou v § 8 ods. 5 (možnosť zabezpečiť SS v zariadení v územnom obvode iného kraja a, ak klient súhlasí). Ide o rešpektovaní i pokiaľ ide o výber verejného poskytovateľa sociálnej služby v územnom obvode inej VÚC pri rešpektovaní princípov fiškálnej decentralizácie a zodpovednosti VÚC vo vzťahu k obyvateľom svojho územného obvodu. Vypracovaná koncepcia rozvoja sociálnych služieb v územnom obvode VÚC a jej napĺňanie predkladá aj analýzu požiadaviek a potrieb fyzických osôb na rozvoj sociálnych služieb podľa jednotlivých druhov sociálnych služieb a cieľových skupín spolu s vytvorením finančných podmienok. Nie je pritom rozhodujúce, či sa finančné prostriedky vynakladajú na území VÚC alebo sa refundujú inej VÚC na toho istého obyvateľa. 	
ŽSK 	K bodu 168 
Za bod 167 navrhujeme vložiť nový bod 168, ktorý znie: 
„168. V § 81 sa vypúšťa písmeno u)." 
Doterajšie písmená v) až y) sa označujú ako písmená u) až x)." 

Doterajšie navrhované body 168 až 221 sa označujú ako body 169 až 222. 

Odôvodnenie: 
Uvedená pripomienka súvisí s pripomienkovanými bodmi 89 a 162.Zámerom predmetnej úpravy je odstránenie preplácania refundácie nákladov medzi samosprávnymi krajmi navzájom pri zabezpečení poskytovania sociálnej služby občanovi v inom kraji. Cieľom je nezaťažovať neplánovane rozpočet samosprávneho kraja výdavkami, ktoré sa nedajú predpokladať a tým premietnuť do plánovaného návrhu rozpočtu. Súčasne sa odstráni administratívne zaťaženie krajov a urýchli sa proces samotného poskytnutia sociálnej služby občanovi v inom kraji, čím sa skvalitní samotný prístup občana ku službe a jeho právo výberu poskytovateľa sociálnej služby. 
 	O 	N 	Ide o previazanosť s právnou úpravou v § 8 ods. 5 (možnosť zabezpečiť SS v zariadení v územnom obvode iného kraja a, ak klient súhlasí). Ide o rešpektovanie práva fyzickej osoby odkázanej na sociálnu službu na výber poskytovateľa sociálnej služby v zariadení i pokiaľ ide o výber verejného poskytovateľa sociálnej služby v územnom obvode inej VÚC pri rešpektovaní princípov fiškálnej decentralizácie a zodpovednosti VÚC vo vzťahu k obyvateľom svojho územného obvodu. Vypracovaná koncepcia rozvoja sociálnych služieb v územnom obvode VÚC a jej napĺňanie predkladá aj analýzu požiadaviek a potrieb fyzických osôb na rozvoj sociálnych služieb podľa jednotlivých druhov sociálnych služieb a cieľových skupín spolu s vytvorením finančných podmienok. Nie je pritom rozhodujúce, či sa finančné prostriedky vynakladajú na území VÚC alebo sa refundujú inej VÚC na toho istého obyvateľa. 	
ŽSK 	K bodu 174 
Navrhujeme vložiť nový bod 174, ktorý znie: 
„174. V § 84 ods. 8 sa na konci vety pripájajú slová v znení : „ alebo fyzická osoba, ktorá má vysokoškolské vzdelanie minimálne druhého stupňa a absolvovala odbornú akreditovanú prípravu supervízora v oblasti pomáhajúcich profesiách.“ 
Odôvodnenie: 
Asociácia supervízorov a sociálnych poradcov, ktorá zabezpečuje akreditovaný vzdelávací kurz supervízie (vydaný MŠ SR), vydáva osvedčenie o získanom vzdelaní s celoštátnou platnosťou s názvom „Supervízia v pomáhajúcich profesiách“. Toto osvedčenie môžu získať podľa personálnych štandardov fyzické osoby, ktoré majú vysokoškolské vzdelanie druhého stupňa, prax a absolvovali terapeutický výcvik supervízie. Napriek získaniu tohto osvedčenia nemôžu tieto fyzické osoby vykonávať supervíziu v zariadeniach sociálnych služieb, nakoľko nespĺňajú kvalifikačné predpoklady v zmysle zákona o sociálnych službách. Z uvedeného dôvodu je potrebné rozšíriť kvalifikačné predpoklady pre výkon supervízie v zariadeniach sociálnych služieb.  	O 	N 	Ide o návrh nad rámec novely. 	
ŽSK 	K čl. II, bod 1 
Nesúhlasíme s navrhovaným ustanovením § 18 ods. 1 písm. h) zákona o zdravotných poisťovniach, kým nebude poskytovanie ošetrovateľskej starostlivosti v zariadeniach sociálnych služieb hradené z verejného zdravotného poistenia. 
Odôvodnenie: 
Uvedená zásadná pripomienka súvisí s pripomienkovaným bodom 92. 
Ak štát má vykonávať dohľad nad poskytovaním ošetrovateľskej starostlivosti v zariadeniach sociálnych služieb, mal by aj takéto služby financovať. Prijímateľ sociálnej služby v zariadení má mať predsa rovnaké právo na bezplatnú zdravotnú starostlivosť, ako má občan v domácom prostredí.  	Z 	A 	 	
ŽSK 	K bodu 92, § 71 ods.4 
Vzhľadom k tomu, že občan (prijímateľ sociálnej služby) v zariadení sociálnych služieb má mať rovnaké právo na úhradu zdravotných výkonov, ako ho má občan pri poskytnutí zdravotnej starostlivosti v domácnosti, navrhujeme, aby sa prijala taká legislatívna úprava príslušných predpisov súvisiacich s preplácaním zdravotných úkonov poskytovaných v zariadeniach sociálnych služieb, ktorá bude v súlade s pripravovanou právnou úpravou MZ SR, ktorou sa má riešiť táto problematika. Touto úlohou je MZ SR zaviazané v rámci plnenia Plánu legislatívnych úloh vlády do decembra 2013. 	O 	N 	Ako sa uvádza v pripomienke, ide o pôsobnosť MZ SR. 	
Magistrát hlavného mesta SR 	1. Článok I bod 2  
Slovo „siedmych“ nahradiť slovom „šiestich“. 
Odôvodnenie: 
Nesúhlasíme so stanovením veku do siedmich rokov a navrhujeme uviesť do šiestich rokov veku, ako je upravené takmer vo všetkých všeobecne záväzných právnych predpisoch v tejto oblasti. Predkladateľ neodôvodňuje zmeny, teda zakomponovanie nasledovného ustanovenia s ohraničeným vekom dieťaťa do siedmych rokov.  	O 	N 	Dôvodom pre určenie vekovej hranice sedem rokov je skutočnosť, že u detí so zdravotným postihnutím je obvyklé posunutie nástupu povinnej školskej dochádzky o jeden rok a preto sa navrhuje zvýšená ochrana aj týmto deťom. 	
Magistrát hlavného mesta SR 	2. Článok I body 3 až 7  
Navrhujeme osobitnú právnu úpravu predmetnej problematiky. 
Citácia z dôvodovej správy: 
„Návrhom sa jednoznačne vymedzuje, čo sa považuje za správanie iných fyzických osôb, v dôsledku ktorého je fyzická osoba ohrozená alebo sa stala obeťou. Nakoľko obsahom tohto pojmu je aj obchodovanie s ľuďmi, tento dôvod bol ako osobitný bod nepriaznivej sociálnej situácie vypustený. V nadväznosti na zaradenie komunitných centier do systému sociálnych služieb sa do dôvodov, na základe ktorých vzniká nepriaznivá sociálna situácia, navrhuje sa upraviť táto situácia a definuje sa pojem zotrvávanie v priestorovo separovanej lokalite a koncentrovaná a generačne reprodukovaná chudoba. Ide o nepriaznivé sociálne situácie, keď fyzické osoby žijú v priestorovo separovanej alebo segregovanej lokalite, v ktorej sa koncentruje chudoba alebo o región s vysokou koncentráciou nezamestnaných osôb, osôb poberajúcich dávku v hmotnej núdzi, zvýšenou mierou delikvencie a podobne.“. 
Odôvodnenie: 
Zásadne odmietame rozšírenie sociálnych služieb o sociálne služby zamerané na zotrvávanie v priestorovo separovanej lokalite a koncentrovanej a generačne reprodukovanej chudobe. Tento celospoločenský fenomén je výslednicou činnosti celého verejného sektora, ako aj celospoločenských zmien. Odmietame prenos zodpovednosti na orgány územnej samosprávy, ktoré budú zodpovedné za riešenie dôsledkov a prípadných chýb v systéme minimálneho hmotného zabezpečenia, vzdelávania, investícií do základnej infraštruktúry, nevymožiteľnosti práva a podobne. Podľa nášho názoru, jedná o presúvanie zodpovednosti za oblasť hmotnej núdze (nedostatočné finančné krytie dávky pomoci v hmotnej núdzi a príspevkov). 
Uvedené snahy o presun zodpovednosti považujeme za porušenie princípu subsidiarity a proporcionality. Trváme na osobitnej právnej úprave predmetnej problematiky. Navyše vecný rozsah v kombinácii podľa § 3 otvára možnosti pre rôzne skupiny ľudí s rôznymi diagnózami. Dokonca môže zavádzať práva pre občanov členských štátov Európskej únie, presahujúce rámec práv v jeho domovskom štáte. Podotýkame, že občan členského štátu, ktorý využíva slobodu pohybu nesmie pri svojom pobyte v inom členskom štáte predstavovať záťaž sociálneho systému v rámci minimálneho hmotného zabezpečenia. Z extenzie návrhu zákona je zrejmá snaha o návrat k strešnej norme typu zákona č. 195/1998 Z. z. v pôvodnom znení s tým rozdielom, že kým zákon o sociálnej pomoci upravoval kompetencie medzi rôzne orgány štátu a samosprávy, zákon o sociálnych službách koncentruje všetko do roviny povinností a zodpovednosti pre samosprávy. Zahrnuté sú v tom aj oblasti a činnosti spadajúce do rozsahu sociálnoprávnej ochrany a kurately, hmotnej núdze a riešenia dlhodobej chudoby.  	Z 	N 	Rozpor odstránený.
Návrhom sa vytvárajú legislatívne podmienky pre riešenie nepriaznivej sociálnej situácie, ktorou je zotrvávanie v priestorovo segregovanej lokalite             s cieľom stanoviť rovnaké pravidlá pre všetkých poskytovateľov. Navrhovaná úprava neznamená automaticky povinnosť zriaďovať a financovať tento druh pomoci so strany obce. Mnohé obce však takéto aktivity realizujú z prostriedkov ESF,  prípadne z iných zdrojov a je preto nevyhnutné vytvoriť im právny rámec. 	
Magistrát hlavného mesta SR 	3. Článok I bod 9  
Podľa § 8 ods. 1 návrhu zákona má byť obsahom žiadosti o zabezpečenie poskytovania sociálnej služby podľa písmena d) aj deň začatia poskytovania sociálnej služby a čas poskytovania sociálnej služby. 
Nesúhlasíme s predložený návrhom a navrhujeme uviesť len dátum podania žiadosti o zabezpečenie poskytovania sociálnej služby. Každá žiadosť podlieha konaniu podľa zákona č. 71/1967 Zb. o správnom konaní (správny poriadok) v znení neskorších predpisov a musí byť dodržaná zákonná lehota pri vybavení žiadosti. Zákon nestanovuje presnú hodinu, ale určitú dňovú lehotu. V súvislosti s poskytovaním a zabezpečovaním sociálnych služieb je potrebné podotknúť, že človek sa v krízovej situácii ocitá často nečakane, bez príprav a vtedy je potrebné riešiť jeho nepriaznivú sociálnu situáciu okamžite. Preto podľa nášho názoru by bolo určenie dňa začatia poskytovania sociálnej služby, ako aj presného času bezpredmetné. 
Navrhujeme uvedený bod vypustiť. 
Odôvodnenie: 
Z hľadiska praktickej aplikácie nie je možné tieto údaje uviesť, budúci prijímateľ ani poskytovateľ sociálnej služby nemôže vedieť presný dátum a dokonca ani čas poskytovania sociálnej služby, keďže poskytovaniu sociálnej služby predchádza správne konanie v oblasti posudzovania odkázanosti fyzickej osoby na pomoc inej fyzickej osoby a vybavenia žiadosti v zákonnej lehote.  	O 	ČA 	Čiastočne sa akceptuje tak, že pred slová „deň začatia“ sa dopĺňa slovo „predpokladaný“.
Podotýkame, že na žiadosti podané podľa § 8 ods. 1 sa nevzťahuje zákon o správnom konaní a je to upravené v ustanovení § 91 ods. 1 posledná veta návrhu. Bez uvedenia minimálne predpokladaného začatia poskytovania sociálnej služby, nie je možné zo strany obce alebo VÚC službu zabezpečiť. Obec alebo VÚC nemôže vedieť aká je predstava klienta. 
 	
Magistrát hlavného mesta SR 	4. Článok I bod 11  
Navrhujeme vypustiť slová „najneskôr do 60 dní odo dňa doručenia písomnej žiadosti podľa odseku 1 obci alebo vyššiemu územnému celku, ak tento zákon neustanovuje inak“. 
Odôvodnenie: 
V § 8 odsek 4 znie: „(4) Ak fyzická osoba má vydané právoplatné rozhodnutie o odkázanosti na pomoc inej fyzickej osoby, obec alebo vyšší územný celok v rozsahu svojej pôsobnosti poskytne sociálnu službu alebo zabezpečí poskytovanie sociálnej služby uvedenej v § 34 až 41 najneskôr do 60 dní odo dňa doručenia písomnej žiadosti podľa odseku 1 obci alebo vyššiemu územnému celku, ak tento zákon neustanovuje inak.“. 
Znenie tohto ustanovenia už bolo upravené zákonom č. 413/2012 Z. z., ktorým sa menil a dopĺňal zákon o sociálnych službách v § 110e v prechodných ustanoveniach v nasledovnom znení: „V období od 1. januára 2013 do 31. decembra 2015 sa § 8 ods. 4 neuplatňuje.“. 
Týmto návrhom sa odložila povinnosť obce a vyššieho územného celku poskytnúť alebo zabezpečiť sociálnu službu uvedenú v § 34 až 41 v lehote do 60 dní odo dňa podania žiadosti o uzatvorenie zmluvy o poskytovaní sociálnej služby najneskôr do 31. decembra 2015. 
Samospráva v súčasnosti nemá ešte vytvorené podmienky, aby mohla v zákonom stanovenom termíne 1. januára 2014, odkedy má návrh zákona nadobudnúť účinnosť, splniť túto povinnosť, keďže naďalej trvá prevyšujúci stav dopytu po zabezpečení sociálnej služby ako ponuky. V súčasných podmienkach nie je zákon v rámci dodržania 60 dňovej lehoty na poskytnutie sociálnej služby odkázanej osobe vykonateľný.  	Z 	A 	 	
Magistrát hlavného mesta SR 	5. Článok I bod 12 
V § 8 ods. 6 navrhujeme doplniť v piatom riadku za slovo „zabezpečenú“ slová „a nie je možné zabezpečiť“. 
Ďalej navrhujeme doplniť zodpovednosť zdravotníckych zariadení v prípade, ak nedostatočným zistením podmienok a nedostatočným preverením všetkých okolností pri prepúšťaní fyzickej osoby zo starostlivosti ju vystavia vážnemu ohrozeniu života alebo zdravia. 
Odôvodnenie: 
Predmetom pripomienky je jednoznačne vymedziť situácie ohrozenia života alebo zdravia s jasným uplatňovaním princípu subsidiarity, ktorý ak nie je dôsledne uplatňovaný, vedie k deformáciám v chápaní práva, k jeho zneužívaniu a následnému prehlbovaniu sociálnej nespravodlivosti a postupnej absencii chápania systému sociálneho zabezpečenia ako takého. V druhej časti pripomienky sa reaguje na aplikačnú prax, kde poskytovateľ zdravotnej starostlivosti vystavil pacienta a aj obec neprimeranému časovému stresu pri zabezpečovaní podmienok pre uspokojovanie potrieb odkázanej osoby. Možno dokonca uvažovať aj o postupoch ohrozujúcich zdravie a život. Nakoľko je proces prepúšťania do domáceho ošetrovania riadeným procesom, považujeme za prirodzené, že v procese riadenia budú oslovené subjekty, ktoré majú mať možnosť v dostatočnom časovom predstihu intervenovať.  	O 	ČA 	Akceptuje sa pripomienka k § 8 ods. 6.
K návrhu týkajúcemu sa zodpovednosti zdravotníckych zariadení uvádzame, že zariadenia ústavnej zdravotnej starostlivosti nepatria do oblasti predmetu právnej úpravy sociálnych služieb, preto nie je možné upravovať predmetný návrh v novele zákona o sociálnych službách.

Magistrát hlavného mesta SR 	6. Článok I body 15 a 16  
Navrhujeme doplniť cieľ individuálneho plánu. 
Odôvodnenie: 
V návrhu zákona absentuje cieľ individuálneho plánu. Cieľom individuálneho plánu má byť najväčšia možná miera inklúzie do spoločnosti, ako aj prevencia zhoršovania stavu prijímateľa. 
 	Z 	N 	Rozpor odstránený.
Individuálny plán je jedným z nástrojov pri poskytovaní sociálnej služby a ciele sociálnej služby sú už podrobne upravené v § 2 ods. 1, medzi ktoré patrí aj podpora sociálneho začlenenia fyzickej osoby. Všetky činnosti vykonávané v rámci sociálnych služieb musia byť v súlade s týmto cieľom. Uvádzať tento cieľ osobitne v rámci individuálneho plánu považujeme za duplicitu. 	
Magistrát hlavného mesta SR 	7. Článok I bod 20 a súvisiace body  
Navrhujeme zachovať platný rozsah sociálnych služieb. Novo zavádzané služby krízovej intervencie a sociálne služby na podporu rodiny navrhujeme upraviť komplexne v samostatnej zákonnej úprave. 
Odôvodnenie: 
Napriek tomu, že služby, ktoré sa majú novo definovať majú vecné prieniky so sociálnymi službami upravenými v platnom zákone, tvoria relatívne ucelený a samostatný okruh vzťahov medzi poskytovateľmi, prijímateľmi a garantmi. Najmä z dôvodu prehľadnosti vzťahov a ich financovania žiadame tieto vzťahy upraviť v samostatnom zákone.  	Z 	N 	Rozpor odstránený.
Vytvorenie samostatnej skupiny sociálnych služieb krízovej intervencie a sociálnych služieb pre rodiny s deťmi je systémovou otázkou. Naďalej ide o sociálne služby, ktoré boli a budú poskytované rovnakej cieľovej skupine ako doteraz. Nevidíme dôvod aby pre každú cieľovú skupinu bola vypracovaná samostatná právna norma, nakoľko ciele, princípy, financovanie, konanie, pôsobnosť a pod. by boli identické.  	
Magistrát hlavného mesta SR 	8. Článok I bod 28  
Navrhované doplnenie § 16 novým odsekom vypustiť. 

Odôvodnenie: 
Navrhujeme vypustiť navrhované znenie § 16 ods. 4. Tvorca zákona tým obmedzuje a limituje poskytovateľa sociálnych služieb zabezpečovať poskytovanie odborných činností napríklad ošetrovateľskej starostlivosti prostredníctvom ADOS. 

 	Z 	ČA 	Úpravou znenia – ustanoví sa výnimka pre odbornú činnosť, ktorou je ošetrovateľská starostlivosť v zariadení (§16 ods. 1 písm. f)), u ktorej sa pripustí možnosť jej zabezpečenia inou osobou na základe občianskoprávneho vzťahu alebo obchodnoprávneho vzťahu. U iných odborných činností vzhľadom na ich povahu a účel považujeme za odôvodnené, aby ich poskytoval poskytovateľ sociálnej služby, ktorý je na ich poskytovanie v rámci sociálnej služby oprávnený na základe zápisu do registra vo vlastnom mene na vlastnú zodpovednosť, za podmienok ustanovených zákonom o sociálnych službách, čo zvyšuje právnu ochranu prijímateľa sociálnej služby. Ak by vystupoval poskytovateľ sociálnej služby len ako zabezpečovateľ týchto odborných činností, nebol by tým priamo zodpovedný za ich poskytovanie.  	
Magistrát hlavného mesta SR 	9. Článok I bod 30  
Alternatíva 1 
Navrhujeme v § 17 ods. 5 vypustiť slová „ktorý nie je odkázaný na pomoc inej fyzickej osoby pri úkonoch sebaobsluhy podľa prílohy č. 3 prvého bodu a pri úkonoch starostlivosti o svoju domácnosť podľa prílohy č. 4 časti II písm. a) až d) a f)“. Navrhujeme doplniť slová „ktorý spĺňa podmienku podľa § 35 ods. 1 písm. b) alebo sa jedná o osobu, ktorá bude platiť úhradu za sociálnu službu vo výške ekonomicky oprávnených nákladov spojených s poskytovaním tejto sociálnej služby, a ak sa jej bude poskytovať pomoc pri odkázanosti na pomoc inej fyzickej osoby.“ . 
Alternatíva 2 
Navrhujeme vypustiť celý odsek 5 v § 17. Jedná sa o výnimku v súvislosti s odoberaním stravovania v zariadení s poskytovaním stravovania, kde nie je striktne špecifikovaný druh zariadenia, ktorý poskytuje stravovanie. Taktiež vo väčšine prípadov sa pri umiestňovaní do zariadenia sociálnych služieb zohľadňuje najmä odkázanosť na pomoc inej fyzickej osoby v rôznych stupňoch odkázanosti. Z dôvodovej správy k navrhovanému zákonu vyplýva, že cieľom v oblasti sociálnych služieb je najmä vytvoriť také podmienky, aby osoba zostala čo najdlhšie vo svojom prirodzenom prostredí. Potom sa stráca význam tohto proklamovaného cieľa. Ďalej uvádzame, že uplatnenie nasledovného ustanovenia má odôvodnenie v prípade, ak by existovali „penzióny“, ktoré boli upravené v zrušenom zákone o sociálnej pomoci (zákon č. 195/1998 Z. z.). V súčasnosti zákon o sociálnych službách pojem „penzión“ nepozná. 
Z uvedeného hľadiska je preto navrhovaná zmena bezpredmetná.  	O 	N 	Napriek tomu, že v súčasnosti neexistuje zariadenie typu DPD, stále je mnoho klientov, ktorým sa poskytuje sociálna služba v zariadení pre seniorov, natoľko sebestačných (bez odkázanosti na pomoc inej osoby, resp. odkázanosť v II. stupni), že sú schopní za podmienok ustanovených v § 17 ods. 5 zabezpečiť si stravovanie aj sami. Na početnosť takýchto klientov v praxi poukazovali práve mestá a obce pri návrhu financovať vybrané druhy sociálnych služieb z prostriedkov štátneho rozpočtu na základe stupňa odkázanosti, keď uvádzali, že v dôsledku toho, že mnohí klienti majú nízky stupeň odkázanosti alebo žiadny, bude dochádzať k neúmernému zníženiu ich zdrojov z štátneho rozpočtu. 	
Magistrát hlavného mesta SR 	10. Článok I body 32 až 38 
Navrhujeme doplniť právnu úpravu odborných činností viažucich sa na tieto činnosti: preventívna aktivita, stimulácia komplexného vývoja dieťaťa so zdravotným postihnutím a podobne. 
Odôvodnenie: 
Predkladateľ návrhu zákona len konštatuje, že u týchto činností ide o odborné činností, absentuje však ich zahrnutie medzi odborné činností v § 16.  	O 	N 	Odborné činnosti uvádzané v tejto pripomienke sú upravené v § 16 ods. 1 k) až p). 	
Magistrát hlavného mesta SR 	11. Článok I bod 35 (§ 24 ods. 3) 
V § 24 ods. 3 navrhujeme do druhej vety za slová „poskytuje sa anonymne bez potreby preukazovania sa osobnými dokladmi“ doplniť čiarku a slová „s výnimkou, kedy je potrebné vykonanie úhrady za sociálnu službu“. 
Odôvodnenie: 
V prípade, že pôjde o platenú sociálnu službu, ktorú si bude hradiť prijímateľ sociálnej služby, je potrebné vyplniť účtovné doklady, ktoré podľa zákona č. 431/2002 Z. z. o účtovníctve v znení neskorších predpisov musia spĺňať obligatórne náležitosti, ku ktorým patrí aj obsah účtovného prípadu a označenie jeho účastníkov.  	O 	N 	Nie je potrebné upravovať v tejto časti zákona. Ak pôjde o poskytovanie sociálnej služby na základe zmluvy a za úhradu, poskytovateľ bude uzatvárať s prijímateľom sociálnej služby zmluvu podľa § 74 a obsahovou náležitosťou tejto zmluvy je aj označenie zmluvných strán (t.j. aj prijímateľa).  	
Magistrát hlavného mesta SR 	12. Článok I bod 35 (§ 25 písmeno a) bod 3 - ošetrovateľská starostlivosť) 
Navrhujeme vypustenie bodu 3. 
dôvodnenie: 
Účelom nocľahárne je najmä pomôcť fyzickej osobe v nepriaznivej sociálnej situácii, ak nemá zabezpečené ubytovanie alebo nemôže doterajšie bývanie užívať, a to najmä poskytnutím prístrešia za účelom prenocovania. 
V nocľahárni nemôže byť povinnou záležitosťou poskytovanie ošetrovateľskej starostlivosti. Predpokladom je prijatie zdravotného pracovníka a nie je dôvod, aby zariadenie poskytujúce sociálne služby suplovalo zdravotnícke zariadenie. Sme toho názoru, že v čoraz výraznejšej miere absentuje možnosť doliečenia v zdravotníckom zariadení čo sa prejavuje aj v náraste dopytu po sociálnej službe.  	O 	A 	 	
Magistrát hlavného mesta SR 	13. Článok I bod 37 (§ 33 - služba včasnej intervencie) 
Súhlasíme so vznikom služby včasnej intervencie, no zákon nestanovuje, komu vyplýva povinnosť zabezpečovať a poskytovať tento druh sociálnej služby, či obci alebo vyššiemu územnému celku. Okrem iného podmienkou je, že táto služba sa poskytuje dieťaťu do sedem rokov veku. Domov sociálnych služieb podľa navrhovaného zákona s účinnosťou od 1. januára 2014 je určený len osobám, ktorí dosiahli 18 rok veku. Nie je zrejmé, kde budú umiestňované osoby vo veku od 7 do 18 rokov veku, respektíve aká sociálna služba by im mala byť poskytovaná. Prečo je možné túto službu poskytovať len osobám, respektíve dieťaťu, ktorého život je ohrozený z dôvodu zdravotného postihnutia a jeho rodine. 
Ďalej nie je zrejmé, či sa bude jednať o platenú sociálnu službu alebo bude poskytovaná bezplatne. Ak si bude musieť uhrádzať rodina predmetnú službu, táto služba nebude môcť byť z ich strany využívaná. Rodina s ťažko zdravotne postihnutým dieťaťom je často odkázaná na sociálne dávky a rôzne príspevky od štátu, a preto si túto službu nebudú môcť dovoliť. Ak táto služba bude poskytovaná bezplatne, obec alebo vyšší územný celok na zabezpečenie tejto služby bude musieť tiež disponovať dostatočným množstvom finančných prostriedkov, okrem iného je podmienkou tejto služby vzdelanie v oblasti špeciálneho poradenstva, teda túto službu bude môcť poskytovať len osoba oprávnená poskytovať špecializované sociálne poradenstvo. Uvedené predpokladá aj prijatie novej pracovnej sily. 
Hlavné mesto sa nebráni vzniku tejto služby, avšak absentuje bližšia špecifikácia, kto bude poskytovateľ danej sociálnej služby, za akých podmienok a z akých zdrojov bude táto služba financovaná.  	O 	N 	Vzhľadom na potrebu vysokej špecializácie tejto sociálnej služby sa navrhuje táto sociálna služba do pôsobnosti VÚC. 
K otázkam týkajúcim sa možností poskytovania sociálnych služieb uvádzame, že sa im môže poskytovať sociálna služba napr. v dennom stacionári, v DSS s týždenným alebo denným pobytom. 
Odborné činnosti, ktoré sú obsahom sociálnej služby včasnej intervencie sú oslobodené (§ 72 ods. 6). 
 	
Magistrát hlavného mesta SR 	14. Článok I bod 40  
§ 35 ods. 3 stanovuje maximálny počet 22 prijímateľov sociálnej služby v jednej bytovej budove, ktorá je poskytovaná v zariadení pre seniorov. 
S návrhom nesúhlasíme, v súčasnosti nie je správne ani vhodné akékoľvek znižovanie počtu prijímateľov sociálnej služby. 
Odôvodnenie: 
Počet budúcich prijímateľov sociálnej služby, teda osôb odkázaných na pomoc inej fyzickej osoby neustále narastá (obyvateľstvo starne, dochádza k zvyšovaniu rôznych zdravotných ťažkostí, k strate zamestnania, k odchodu do dôchodku, progreduje neschopnosť sebestačnosti, tzn. fungovať samostatne bez pomoci inej fyzickej osoby). Dopyt po sociálnej službe v zariadení pre seniorov má neustále narastajúci charakter. 
Spracovateľ návrhu zákona určením maximálneho počtu miest v zariadeniach výrazne zvyšuje náklady na jedného klienta. 
Takto určená hranica maximálneho počtu klientov napríklad v zariadeniach pre seniorov robí prevádzku takéhoto zariadenia neefektívnou a veľmi predražuje cenu za poskytovanú starostlivosť. Nie je zrejmé, z akej analýzy, prípadne z čoho predkladateľ pri určení počtov vychádzal.  	Z 	N 	Rozpor odstránený.
Ide o potrebu postupne zabezpečiť aj pre seniorov také podmienky pri poskytovaní sociálnej služby, ktoré sa čo najviac približujú prirodzenému rodinnému prostrediu. 	
Magistrát hlavného mesta SR 	15. Článok I bod 41 
Doplniť písmeno „h“ v slove najdlhšie.  	O 	A 	 	
Magistrát hlavného mesta SR 	16. Článok I body 55 a 60  
Navrhujeme, aby určovanie rozsahu odkázanosti na pomoc inej fyzickej osoby bolo možné definovať v časových intervaloch. 
Odôvodnenie: 
Na základe poznatkov z praxe žiadame, aby posúdenie rozsahu odkázanosti nebolo na presnú hodinu, ale na časový interval. Presné určenie rozsahu pomoci inej fyzickej osoby sa fakticky nedá stanoviť na presný časový rozsah, nakoľko časový rozsah vždy ovplyvňujú faktory na strane užívateľa, jeho aktuálny fyzický, psychický stav a podobne.  	Z 	A 	 	
Magistrát hlavného mesta SR 	17. Článok I bod 83  
V § 68 ods. 1 písm. g) za slovo „mesiacov“ navrhujeme vložiť čiarku a slová „to neplatí, ak je poskytovateľom obec alebo poskytovateľ, ktorého obec založila alebo zriadila“. 
Odôvodnenie: 
V praxi sa vyskytujú situácie, kedy sa dlhšie obdobie neposkytuje sociálna služba z dôvodu absencie prijímateľov. Nepovažujeme za účelné a potrebné u subjektov, ktoré vznikajú na základe zákona, aby dochádzalo k ich výmazu.  	Z 	N 	Rozpor odstránený.
Nepovažujeme za vhodné zavádzať výnimku aj keď ide o verejného poskytovateľa. Lehota v trvaní jedného roka je dostatočná na to aby poskytovateľ vytvoril také podmienky poskytovania sociálnej služby o ktorú budú mať klienti záujem. 	
Magistrát hlavného mesta SR 	18. Článok I bod 93 
Podľa § 71 ods. 6 návrhu zákona obci, ktorá zriadila alebo založila zariadenia, sa poskytuje finančný príspevok podľa prílohy č. 5 časť A a prílohy č. 5 časť B podľa stupňa odkázanosti. 
Nesúhlasíme s navrhovanými výškami príspevku podľa stupňa odkázanosti, nakoľko zhoršujú situáciu verejných poskytovateľov a pomáhajú neverejným. Navrhujeme zvýšiť príspevky za vyššie stupne odkázanosti. 
Odôvodnenie: 
Navrhované výšky príspevku pri odkázanosti sú nedostatočné a nezohľadňujú už teraz nepriaznivú situáciu v zariadeniach. Príspevky zo štátneho rozpočtu sú čoraz nižšie a nezohľadňujú potrebnú mieru v oblasti financovania sociálnych služieb. 
Upozorňujeme, že určenie príspevku podľa stupňa odkázanosti bude mať za následok rastúcu možnosť protizákonného posudzovania osôb odkázaných na pomoc inej fyzickej osoby, pretože čím vyšší stupeň odkázanosti, tým vyšší príspevok od štátu.  	O 	A 	 	
Magistrát hlavného mesta SR 	19. Článok I bod 103 až 117  
Žiadame zásadne riešiť, a to vo vzťahu k prijímateľovi sociálnej služby a jeho rodinným príslušníkom, mieru ochrany príjmov na súčasnej úrovni. 
Odôvodnenie: 
Navrhované sú zmeny v nastavení povinných zostatkov (ochrana príjmu). 
Prepravná služba = zníženie časti príjmov, z ktorých môže byť hradená prepravná služba predstavuje takmer 20 eur, pri celoročnej pobytovej mesačne – 10 eur, pri týždennej pobytovej takmer – 20 eur, pri ambulantnej so stravou takmer 60 eur, a bez poskytovanej stravy takmer 20 eur, pri osobách v spoločnom okruhu – 139 eur. 
Obce budú ešte viac doplácať na nižšiu valorizáciu dôchodkov a znižovanie novopriznávaných dôchodkov – redukciou osobného mzdového bodu a to počnúc januárom tohto roku, zmeny v II. pilieri a vysokú úroveň dlhodobej nezamestnanosti v predchádzajúcej kariére dôchodcu, prípadne na nízke mzdy niektorých skupín obyvateľstva. 
Navrhujeme zvážiť rozsah zmien v povinných zostatkoch, resp. zabezpečiť ich refundáciu pre obce v súlade s ústavným zákonom o rozpočtovej zodpovednosti. Predkladateľom navrhovaný model pozostávajúci zo zvýšenia ochrany príjmov a zníženia finančného naplnenia ústavného práva zakotveného v čl. 39 Ústavy Slovenskej republiky, ktorý má zabezpečovať štát, má priamy dopad na rozpočty miest a obcí. Uvedený dopad v čase konsolidácie verejných rozpočtov považujeme za nevykonateľný. Podľa bleskových prepočtov členov je napríklad dopad na dve zariadenia hlavného mesta, ktoré poskytujú služby cca 200 prijímateľom, v porovnaní s aktuálnym stavom cca 400 000 eur na rok 2014. Predpokladáme dopad na rozpočty obcí rádovo v desiatkach miliónov eur.  	Z 	N 	Rozpor  neodstránený.
Neakceptuje sa, už 15 rokov nebola zvyšovaná ochrana príjmu klienta a navyše tým, že štát prispieva obciam na sociálne služby, môžu si tieto vykryť zvýšené výdavky z dôvodu úprav hraníc ochrany príjmu z vlastných zdrojov.  	
Magistrát hlavného mesta SR 	20. Článok I bod 129 (§ 75 ods. 1)  
Žiadame vypustiť povinnosť v § 75 ods. 1, ktorou sa ukladá obci uhrádzať príspevok na prevádzku neverejnému poskytovateľovi, ak o poskytovanie služby (na základe práva výberu odkázanej osoby) poskytovateľa požiadala. 
Odôvodnenie: 
Výška príspevku na prevádzku sa rovná ekonomicky oprávnené náklady mínus finančný príspevok na odkázanosť hradenú štátom poskytovateľovi (obec nemusí mať informácie potrebné pre výpočet finančného príspevku na prevádzku) mínus úhrada od prijímateľa pri zohľadnení ochrany príjmov. Ide o vyriešenie základného rozporu z Európskou chartou miestnej územnej samosprávy a zavádzanie účelového financovania originálnych pôsobností obcí. Ak zohľadníme výšku príspevku štátu podľa stupňa odkázanosti (najviac však 311 eur pri VI. stupni), medián vývoja dôchodkov, je zrejmé, že obce budú na poskytovanie tejto služby doplácať aj pri navrhovaných výškach podpory so strany štátu. Podotýkame, že uvedený stav je príčinou redukcie podielu opatrovateľskej služby a ostatných služieb pre skupiny ohrozené sociálnym vylúčením. V hraničných situáciách môže takýto model predstavovať model, ktorý ohrozí samotné fungovanie miest a obcí a ich zapojenie do mechanizmu nútenej správy. Prax ukazuje, že prijímateľovo právo voľného výberu poskytovateľa, vzhľadom na uvedený model, nekorešponduje so zásadami hospodárnosti a efektívnosti vynakladania verejných zdrojov. Z pohľadu zabezpečenia verejného záujmu môže ísť aj o neodôvodnené vynakladanie verejných zdrojov na zabezpečenie súkromného majetku. 
 	Z 	N 	Rozpor neodstránený.
Ide o povinnosť, ktoré mali obce a mestá od 1.1.2009 do 28.2.2012. Táto povinnosť bola vypustená iba v prechodnom období, nakoľko štát poskytoval finančný príspevok v paušálnej sume bez ohľadu na stupeň odkázanosti klienta. Keďže sa zavádza poskytovanie finančného príspevku na odkázanosť pre neverejných poskytovateľov v závislosti od stupňa odkázanosti klienta a v tomto príspevku nie sú zahrnuté prevádzkové náklady, opätovne sa tento príspevok zavádza. V prípade, že by sa vyhovelo tejto pripomienke klienti neverejných poskytovateľov by boli diskriminovaní a obce by boli zvýhodnené              s porovnaní s VÚC, ktoré túto povinnosť mali aj naďalej majú. 	
Magistrát hlavného mesta SR 	21. Článok I bod 129 (§ 75 ods. 1) 
Navrhujeme, aby v prípade, že obec disponuje dostatočným množstvom finančných prostriedkov bolo znenie § 75 ods. 1 nasledovné: „obec môže poskytovať finančný príspevok na prevádzku poskytovanej sociálnej služby neverejnému poskytovateľovi...“. 
Odôvodnenie: 
Nie je možné s takouto povinnosťou pre obce súhlasiť v nadväznosti na § 71 ods. 6 a prílohy č. 5 časť A a prílohy č. 5 časť B a § 80 písm. k). Obce nedisponujú dostatočným množstvom finančných prostriedkov na tak rozsiahle financovanie sociálnych služieb. Nasledovné ustanovenie bolo v obdobnej forme stanovené aj v pôvodnom znení zákona o sociálnych službách, ale z finančných a personálnych dôvodov bolo zákonom č. 50/2012 Z. z. zmenené. 
 	O 	N 	Ide o povinnosť, ktoré mali obce a mestá od 1.1.2009 do 28.2.2012. Táto povinnosť bola vypustená iba v prechodnom období, nakoľko štát poskytoval finančný príspevok v paušálnej sume bez ohľadu na stupeň odkázanosti klienta. Keďže sa zavádza poskytovanie finančného príspevku na odkázanosť pre neverejných poskytovateľov v závislosti od stupňa odkázanosti klienta a v tomto príspevku nie sú zahrnuté prevádzkové náklady, opätovne sa tento príspevok zavádza. V prípade, že by sa vyhovelo tejto pripomienke klienti neverejných poskytovateľov by boli diskriminovaní a obce by boli zvýhodnené s porovnaní s VÚC, ktoré túto povinnosť mali aj naďalej majú. 	
Magistrát hlavného mesta SR 	22. Článok I bod 137  
V § 75 ods. 15 navrhujeme vypustiť slová „výške aj vtedy, ak sa prijímateľovi sociálnej služby neposkytuje sociálna služba najviac 30 po sebe nasledujúcich dní z dôvodu neprítomnosti prijímateľa sociálnej služby“. 
Odôvodnenie: 
V praxi sa vyskytujú situácie, kedy je potrebné prijímateľa hospitalizovať v zdravotníckom zariadení. Počas hospitalizácie je však napriek všetkému potrebné naplniť záväzky zamestnávateľa a odberateľa energií, daňového subjektu a všetky ostatné povinnosti, ktoré nie je možné operatívne krátiť z dôvodu neprítomnosti jedného prijímateľa u poskytovateľa.  	Z 	N 	Rozpor odstránený.
Stanovením 30 dňovej lehoty sa vytvára priestor pre účelné využívanie verejných zdrojov poskytovaných neverejným poskytovateľom a druhej strane, tak ako je uvedené v pripomienke, aj rešpektovanie prevádzkových pomerov poskytovateľa (energie, počet zamestnancov). 	
Magistrát hlavného mesta SR 	23. Článok I bod 142 
Navrhujeme v § 78a vypustiť odsek 4. 
Odôvodnenie: 
Uvedené ustanovenie by prinieslo neadekvátne poskytovanie sociálnych služieb. V súčasných podmienkach, ktoré zariadenia majú, nie je možné uvedené ustanovenie prijať. Ako dôvody uvádzame: personálne obsadenie poskytovateľa sociálnych služieb, monitorovanie voľných miest a vyúčtovanie finančného príspevku. V zariadeniach bývalého typu penzión majú prijímatelia nižší stupeň odkázanosti na pomoc inej fyzickej osoby ako IV, čo doterajší zákon umožňoval a novela zákona určuje v prechodnom ustanovení krátku dobu na prehodnotenie na vyšší stupeň.  	O 	N 	Nie je možné keďže sa zavádza poskytovanie finančného príspevku podľa stupňa odkázanosti. 	
Magistrát hlavného mesta SR 	24. Článok I bod 148  
V § 80 písmeno c) bod 1 dochádza k zmene pôsobnosti obce v systéme posudzovania, obce budú posudzovať sociálne služby určené fyzickým osobám, ktoré dovŕšili dôchodkový vek. 
V navrhovanej zmene zákona však nie je jednoznačne určené, pri ktorých sociálnych službách vystupuje v konaní obec ako správny orgán. Okrem iného podľa bodu 154 návrhu zákona v § 81 písmeno c) bod 1 je upravený vyšší územný celok ako správny orgán v konaniach o odkázanosti fyzickej osoby na pomoc inej fyzickej osoby, ak nedovŕšila dôchodkový vek. 
Nie je vyšpecifikované, kto bude teda správnym orgánom v konaní o odkázanosti do špecializovaného zariadenia. 
 	O 	N 	Vzhľadom na to, že sa zavádza posudzovanie podľa stupňa odkázanosti, nie podľa druhu sociálnej služby, nie je možné, aby kritériom pre rozdelenie pôsobnosti pri posudzovaní medzi obce a VÚC boli jednotlivé druhy sociálnych služieb. Týmto kritériom je vek. To znamená, že obce posudzujú klientov seniorov a VÚC fyzické osoby do dosiahnutia dôchodkového veku. Až následne sa klient rozhodne o akú sociálnu službu požiada, pričom bude dôležité aký má stupeň odkázanosti, lebo napr. ak by mal záujem o špecializované zariadenie, jeho odkázanosť by musela dosiahnuť minimálne V. stupeň. 	
Magistrát hlavného mesta SR 	25. Článok I bod 158  
Nie je zrejmé, ktoré konkrétne druhy sociálnych služieb bude teda posudzovať vyšší územný celok a ktoré obec. 	O 	N 	Vzhľadom na to, že sa zavádza posudzovanie podľa stupňa odkázanosti, nie podľa druhu sociálnej služby, nie je možné, aby kritériom pre rozdelenie pôsobnosti pri posudzovaní medzi obce a VÚC boli jednotlivé druhy sociálnych služieb. Týmto kritériom je vek. To znamená, že obce posudzujú klientov seniorov a VÚC fyzické osoby do dosiahnutia dôchodkového veku. Až následne sa klient rozhodne o akú sociálnu službu požiada, pričom bude dôležité aký má stupeň odkázanosti, lebo napr. ak by mal záujem o špecializované zariadenie, jeho odkázanosť by musela dosiahnuť minimálne V. stupeň. 	
Magistrát hlavného mesta SR 	25. Článok I bod 158  
Nie je zrejmé, ktoré konkrétne druhy sociálnych služieb bude teda posudzovať vyšší územný celok a ktoré obec. 	O 	N 	Vzhľadom na to, že sa zavádza posudzovanie podľa stupňa odkázanosti, nie podľa druhu sociálnej služby, nie je možné, aby kritériom pre rozdelenie pôsobnosti pri posudzovaní medzi obce a VÚC boli jednotlivé druhy sociálnych služieb. Týmto kritériom je vek. To znamená, že obce posudzujú klientov seniorov a VÚC fyzické osoby do dosiahnutia dôchodkového veku. Až následne sa klient rozhodne o akú sociálnu službu požiada, pričom bude dôležité aký má stupeň odkázanosti, lebo napr. ak by mal záujem o špecializované zariadenie, jeho odkázanosť by musela dosiahnuť minimálne V. stupeň. 	
Magistrát hlavného mesta SR 	26. Článok I bod 189 (§ 92 ods. 2)  
Navrhovanú zmenu § 92 ods. 2 navrhujeme vypustiť. 
Odôvodnenie: 
Predkladateľ v rámci doterajších pracovných rokovaní neavizoval zmenu posudzovania o odkázanosti v navrhovaných intenciách. Sme toho názoru, že ide o zásah do rozhodovacej činnosti územnej samosprávy navzájom, keďže pôsobnosti nie sú delené „kategóriou vek“. Presadením navrhnutej zmeny sa vytvorí celý rad aplikačných problémov, kde obce budú zabezpečovať posudzovanie aj na služby, ktoré nepatria do ich zodpovednosti a naopak, nebudú zabezpečovať pri niektorých službách, ktoré poskytujú. Posudzovanie nie je finančne kryté a jeho náklady znáša výhradne orgán verejnej správy. 

 	Z 	N 	Rozpor odstránený.
Vzhľadom na to, že sa zavádza posudzovanie podľa stupňa odkázanosti, nie podľa druhu sociálnej služby, nie je možné, aby kritériom pre rozdelenie pôsobnosti pri posudzovaní medzi obce a VÚC boli jednotlivé druhy sociálnych služieb. Týmto kritériom je vek. To znamená, že obce posudzujú klientov seniorov a VÚC fyzické osoby do dosiahnutia dôchodkového veku. Až následne sa klient rozhodne o akú sociálnu službu požiada, pričom bude dôležité aký má stupeň odkázanosti, lebo napr. ak by mal záujem o špecializované zariadenie, jeho odkázanosť by musela dosiahnuť minimálne V. stupeň.
Nie je možné súhlasiť s tým, že predkladateľ neavizoval túto zmenu. Opakovane boli s týmto návrhom oboznámení členovia pracovnej skupiny, ktorej členom je ZMOS a ÚMS a naposledy aj dňa 17.4.2013v Michalovciach organizovanom ZMOS-om, ktorého sa zúčastnil aj zástupca Magistrátu hlavného mesta SR. 	
Magistrát hlavného mesta SR 	27. Článok I bod 215 (Príloha č. 2 zákona) 
Je potrebné, aby spracovateľ zákona vypracoval rámcové štandardy kvality poskytovanej sociálnej služby. V tom prípade by bolo únosnejšie pre zariadenia vypracovať všetky smernice podľa prílohy č. 2 zákona. V opačnom prípade bude veľmi náročné pre poskytovateľa, pri počte personálu, vypracovať smernice. 	O 	N 	Pripomienka je nezrozumiteľná, štandardy sú spracované v prílohe č. 2. Zrejme má pripomienkujúci orgán na mysli vzory napr. postupov, pravidiel pri jednotlivých štandardoch. V prechodnom období sa vytvára priestor na zabezpečenie metodiky zo strany MPSVR SR. 	
Magistrát hlavného mesta SR 	28. Článok I bod 217 a 218 (Príloha 4a a Príloha 5)  
Žiadame zachovať existujúcu úroveň podpory poskytovania sociálnych služieb podľa druhu služby. V praxi nie je možné zohľadňovať dynamicky sa vyvíjajúci stav stupňov odkázanosti jednotlivých prijímateľov. Sumy ustanovené v prílohe č. 4a reflektovali priemerné ekonomicky oprávnené náklady, pričom v rámci uvedeného bol zohľadnený priemerný stupeň odkázanosti. 
Vo všeobecnosti uvádzame, a to z hľadiska aplikačnej praxe, že supervízia zvyšuje ekonomicky oprávnené náklady a taktiež navrhnutá príloha č. 2 znamená formalizáciu, ktorá zakladá biznis pre vybrané organizácie, avšak pre prijímateľa sociálnej služby, ako aj pre poskytovateľa sociálnej služby znamená zvýšenie ekonomicky oprávnených nákladov.  	Z 	N 	Rozpor odstránený.
Nie je možné akceptovať, ak sa zavádza financovanie podľa stupňa odkázanosti.
Na margo prílohy č. 2 je potrebné uviesť, že hodnotenie podmienok kvality patrí do pôsobnosti MPSVR SR a nie vybraných organizácií a preto formuláciu o zakladaní biznisu, považujeme za neadekvátnu. 
 	
Magistrát hlavného mesta SR 	Všeobecné pripomienky 
S predloženým návrhom zákona hlavné mesto nesúhlasí, keďže navrhovaná zmena a doplnenie zákona je veľmi obsiahla, neprehľadná a z dôvodu veľkých zmien neprinesie skvalitnenie výkonu sociálnych služieb. 
Pre obce vyplývajú nové úlohy, ale zároveň aj obmedzenia, zákon je v mnohých smeroch kontraproduktívny (na jednej strane prikazuje obciam alebo vyšším územným celkom postarať sa o svojho občana, no na druhej strane ho značne obmedzuje), mení sa spôsob financovania zariadení sociálnych služieb, najmä podpora neverejných poskytovateľov sociálnych služieb, čo bude mať za následok iba zvýšenie deficitu finančných zdrojov v oblasti zabezpečenia sociálnych služieb zo strany štátu aj samosprávy a hrozí riziko udržateľnosti a vykonateľnosti sociálnych služieb. Ďalej dochádza k zmene spôsobu posudzovania odkázanosti na pomoc inej fyzickej osoby, menia sa definície rôznych sociálnych služieb, zmeny pôsobnosti samosprávnych orgánov a kompetencií, s ktorými v navrhovanej podobe nesúhlasíme. 
Poukazujeme na skutočnosť, že tvorca zákona na jednej strane určuje poskytovateľovi povinnosť v § 7 poskytovať sociálnu službu na odbornej úrovni a zároveň umožňuje prijímateľovi v celom rozsahu právo výberu sociálnej služby, čo v praxi znamená, že poskytovateľ mnohokrát nemôže na odbornej úrovni poskytnúť sociálnu službu v plnom rozsahu ako to zákon ukladá, nakoľko ju prijímateľ odmieta. 
Z uvedených dôvodov jednoznačne navrhujeme neprijať predložený návrh zákona, ale pokračovať v diskusii so samosprávou o hľadaní udržateľných riešení pri zabezpečovaní výkonu a financovania sociálnych služieb. 
Ďalej navrhujeme zadefinovať povinnosti aj pre prijímateľa sociálnych služieb. Nie sú upravené povinnosti prijímateľa sociálnych služieb správať sa podľa predpisov zariadenia, povinnosť umožniť čistenie priestoru, dodržiavanie hygieny v priestoroch, povinnosť správať sa v zmysle pokojného občianskeho spolunažívania, neporušovať práva a slobody iných osôb a pod. V § 74 ods. 14 je síce upravené, v akých prípadoch môže poskytovateľ jednostranne vypovedať zmluvu o poskytovaní sociálnej služby, no zákon definuje iba povinnosti poskytovateľa a práva prijímateľa. Absentujú práva poskytovateľa a povinnosti prijímateľa.  	O 	N 	Návrh novely reaguje na viaceré problémy v praxi a preto je nevyhnutné navrhované zmeny prijať. Sme toho názoru, že diskusie, ktoré trvali jeden rok, vytvorili dostatočný priestor na vyjadrenie názorov, postojov a návrhov. Podotýkame, že návrh novely je kompromisným výsledkom mnohých aj diametrálne rozdielnych návrhov a názorov. 	
BBSK 	K čl. I bod 11 návrhu zákona: 
Navrhujeme v § 8 ods. 4 za slová „poskytovanie sociálnej služby uvedenej v § 34 až 41“ doplniť bodku a slová „najneskôr do 60 dní odo dňa doručenia písomnej žiadosti podľa odseku 1 obci alebo vyššiemu územnému celku, ak tento zákon neustanovuje inak“ vyňať. 
Zdôvodnenie: 
Aj napriek tomu, že povinnosť poskytovať alebo zabezpečiť sociálnu službu, o ktorú občan žiada v lehote do 60 dní sa v zmysle § 110e zákona č. 448/2008 Z. z. o sociálnych službách v období od 1.1.2013 do 31.12.2015 neuplatňuje, vidíme ako problematické po skončení tohto obdobia zabezpečovanie sociálnej služby samosprávou v lehote do 60 dní podľa výberu občana. Aj napriek tomuto ustanoveniu sa BBSK vždy snaží umiestňovať občanov podľa kapacít v kraji a podľa svojich možností v čo najkratšom čase.  	Z 	A 	 	
BBSK 	K čl. I body 48, 49, 50, 51, 52, 53 návrhu zákona 
Navrhujeme § 49, ods. 1, ods. 2, ods. 3, ods. 4 až 9 a všetky §§ týkajúce sa tejto problematiky, ponechať v pôvodnom znení. 

Zdôvodnenie: 
Lekársku posudkovú činnosť má podľa nášho názoru vykonávať kvalifikovaný lekár, rovnako ako je to pri posudzovaní pre účely kompenzačných dávok a invalidných dôchodkov – ide o čerpanie prostriedkov z daní občanov a odkázanosť na sociálnu službu má byť odborne odôvodnená, so znalosťou veci. Lekár získava odbornú spôsobilosť v priemere 11 rokov, okrem ukončenia vzdelania v odbore všeobecné lekárstvo musí každý lekár absolvovať špecializačné štúdium.  	Z 	N 	Rozpor odstránený.
Návrh novely, ktorou sa zavádza možnosť, aby s vysokoškolským vzdelaním mohla posudzovať odkázanosť vychádza zo skutočnosti, že týmto štúdiom a požadovanou praxou získala sestra také kvalifikované odborné vedomostí a zručností, že je schopná posúdiť odkázanosť klienta v oblastiach a schopnostiach, ktoré sa týkajú každodenných úkonov sebaobsluhy( napr. jedenie, pitie, hygiena, mobilita). V iných krajinách tieto schopnosti dokáže posúdiť aj sestra so stredoškolským vzdelaním. 	
BBSK 	K čl. I bod 93 návrhu zákona 
Navrhujeme za § 71 ods. 6 doplniť ods. 7 v nasledujúcom znení: 
„(7) Vyššiemu územnému celku, ktorý zriadil zariadenie uvedené v § 26, § 34, §37 až 39, sa poskytuje finančný príspevok na financovanie sociálnej služby v zariadení uvedenom v § 34, § 37 až 39 vo výške podľa prílohy č. 5 časti A podľa stupňa odkázanosti na pomoc inej fyzickej osoby prijímateľov sociálnej služby, formy poskytovanej sociálnej služby a počtu miest v tomto zariadení zapísanom v registri a v zariadení uvedenom v § 26 vo výške podľa prílohy č. 5 časti B podľa druhu sociálnej služby a počtu miest v tomto zariadení zapísanom v registri.“ 
Zdôvodnenie: 
Navrhujeme poskytnutie finančného príspevku na poskytovanie sociálnej služby podľa druhu sociálnej služby a stupňa odkázanosti zo štátneho rozpočtu cez Ministerstvo práce sociálnych vecí a rodiny SR (ďalej „MPSVR SR“) pre všetky zariadenia sociálnych služieb (ďalej „ZSS“) bez ohľadu na to, kto je zriaďovateľom ZSS – takže aj pre ZSS zriadené VÚC. 
Pripravovaná novela zákona č. 448/2008 Z.z. o sociálnych službách počíta s poskytovaním finančného príspevku na poskytovanie sociálnej služby podľa druhu sociálnej služby a stupňa odkázanosti cez MPSVaR pre neverejných poskytovateľov a ZSS zriadené obcami. Z pohľadu rovnakého prístupu k ZSS bez ohľadu na zriaďovateľa ide z nášho pohľadu o diskrimináciu VÚC a ZSS v zriaďovateľskej pôsobnosti VÚC.  	Z 	N 	Rozpor odstránený.
Vzhľadom na to, že v rámci decentralizácie sociálnych služieb na vyššie územné celky, boli týmto samosprávnym orgánom, na rozdiel od obcí, decentralizované aj finančné prostriedky aj na ich vlastné zariadenia (podielové dane), dokonca aj pre neverejných poskytovateľov nie je možné pripomienke vyhovieť. 	
BBSK 	K čl. I bod 113 
Navrhujeme § 73 ods. 12 (pôvodne ods. 13) vyňať zo zákona a neuplatňovať (vypustiť zo znenia zákona). 
Zdôvodnenie: 
To, že občan alebo jeho príbuzní nemajú na úhradu, je z objektívnych dôvodov, z dôvodov nedostatočného príjmu. Ochrana príjmu je podľa nás vyjadrením solidarity s nízkopríjmovou skupinou občanov. V tomto ustanovení absentuje podľa nás sociálny rozmer. Takisto, keď je občan v hmotnej núdzi a má nárok na dávku v hmotnej núdzi a následne sa mu situácia zlepší, štát nepožaduje vrátenie tejto dávky. V ZSS, ktoré majú takýchto klientov, je to zohľadnené v ich financovaní z verejných zdrojov. Uplatňovaním tohto ustanovenia neustále rastú pohľadávky ZSS a ZSS môžu viesť pohľadávky veľa rokov aj napriek tomu, že šanca ich vymôcť je minimálna, čo zvyšuje administráciu v ZSS.  	Z 	N 	Rozpor odstránený.
S navrhovanou pripomienkou nie je možné súhlasiť, nakoľko ak sa aj uplatňovala počas poskytovania sociálnej služby ochrana príjmu(sociálny rozmer), nie je dôvod, ak počas života alebo po smrti, sa zistí, že klient má príjem a majetok, aby sa z tohto príjmu a majetku neuplatňovala nezaplatená úhrada ako pohľadávka, je to sociálne spravodlivé.	
BBSK 	K čl. I bod 142 
Navrhujeme v § 77 ods. 3 v prvej vete vypustiť text: „bez ohľadu na to, či boli tieto výdavky uhradené alebo tieto príjmy z úhrady realizované v nasledujúcom rozpočtovom roku,“ 
Zdôvodnenie: 
Považujeme za praktickejšie zisťovať priemerné bežné výdavky a príjmy vynaložené resp. dosiahnuté v rozpočtovom roku vzhľadom na to, že aj v akýchkoľvek ekonomických analýzach týkajúcich sa vynakladania finančných zdrojov na sociálne služby sa v globále ako východisko uvádzajú výšky ročných rozpočtov a z toho sa následne odvodzuje aj výška priemerných jednotkových výdavkov, resp. príjmov. Keby sa museli zisťovať priemerné bežné náklady (vzhľadom na navrhované časové rozlíšenie), dochádzalo by v praxi k nezrovnalostiam (nakoľko výška rozpočtu sa nemusí rovnať výške nákladov). Obavy o to, že na prelome rokov sa náklady jedného roka prejavia až v budúcom roku, sú neopodstatnené, lebo v každom rozpočtovom roku je zohľadnených napr. 12 platieb za energie bez ohľadu na to, že januárová platba sa týka roku predchádzajúceho.  	Z 	A 	 	
BBSK 	K čl. I bod 142 
Navrhujeme v § 77 ods. 9 alternatívu č. I. 
Zdôvodnenie: 
Navrhujeme schváliť alternatívu I. z dôvodu, aby sa predišlo bezdôvodnému zvyšovaniu úhrad u neverejných poskytovateľov na úkor prijímateľov sociálnej služby, ktoré obce a vyššie územné celky nebudú môcť ovplyvniť. Rovnako je to ochrana pre neverejných poskytovateľov, ktorí poskytujú sociálne služby pre prijímateľov s nižšími príjmami. Nižšia úhrada sa prejaví v nižších priemerných bežných príjmoch, čím sa nasledujúci rok zvýši finančný príspevok na prevádzku. 
Alternatívu II. neodporúčame schváliť aj z dôvodu, že takýto systém výpočtu finančného príspevku na prevádzku je diskriminujúci pre verejných poskytovateľov.  	Z 	A 	 	
BBSK 	K čl. I bod 142 
Navrhujeme v § 78a ods. 1 za písm. h) doplniť písm. i) až l): 
i) útulok 
j) domov na pol ceste 
k) zariadenie núdzového bývania 
l) zariadenie dočasnej starostlivosti o deti 

Zdôvodnenie: 
Financovanie zariadení krízovej intervencie v zmysle zákona č. 448/2008 Z. z. o sociálnych službách zriadených neverejnými poskytovateľmi navrhujeme formou finančného príspevku na poskytovanie sociálnej služby priamo cez MPSVR SR. Poskytovanie sociálnych služieb v týchto ZSS má nadregionálny charakter (prijímatelia z rôznych VÚC v jednom ZSS) a úzko súvisí so sociálnou politikou štátu. Takisto je tu prítomný nejednotný prístup – zariadenia krízovej intervencie zriadené obcami a neverejní poskytovatelia poskytujúci sociálnu službu v nocľahárni dostávajú finančný príspevok cez MPSVR SR. Zariadenia zriadené VÚC a neverejní poskytovatelia poskytujúci sociálne služby v kompetencii VÚC sú financovaní výlučne z prostriedkov VÚC.  	Z 	N 	Rozpor odstránený.
Na prijatie tohto návrhu a následnú realizáciu, t.j. financovanie aj sociálnych služieb krízovej intervencie na regionálnej úrovni, nie sú zabezpečené finančné zdroje zo štátneho rozpočtu. 	
BBSK 	K § 10 ods. 2 súčasného znenia zákona navrhujeme doplniť 
Navrhujeme v § 10 ods. 2 na koniec doplniť vetu: „Prostriedkom netelesného obmedzenia nie je verbálna komunikácia s prijímateľom sociálnych služieb, ktorá sleduje predchádzanie ohrozenia jeho života alebo jeho zdravia.“ 
Zdôvodnenie: 
Navrhujeme doplnenie ustanovenia § 10 ods. 2 v súvislosti s tým, ako určiť hranicu a odlíšiť „verbálnu komunikáciu a odvrátenie pozornosti alebo aktívne počúvanie“, ktoré sú netelesným obmedzením od verbálnej komunikácie, ktorá je zameraná na prevenciu alebo predchádzanie ohrozenia prijímateľa, aby nedošlo k jeho zraneniu (ide o upozornenia, ktoré sa často a bežne vyskytujú v knihe hlásení zariadení, napr. prijímateľ s diagnózou Alzheimerova choroba bol upozornený, aby nešiel ku schodom. Oddelenie dohľadu MPSVR SR žiada aj tieto „upozornenia“ viesť v registri telesných a netelesných obmedzení.).  	O 	N 	Predpokladáme, že ide o neporozumenie platného textu ustanovenia § 10, nakoľko obmedzenia (telesné a netelesné) sa zaznamenávajú len vtedy, ak ide o ohrozenie zdravia a života klienta a zamestnancov a nie v bežných situáciách, pri ktorých sa verbálne komunikuje,. V prípade, že poskytovateľ bude túto hranicu odlišovať , nemusí zaznamenávať takúto komunikáciu na účely registra telesných a netelesných obmedzení. 	
BBSK 	K čl. I bod 35 návrhu zákona 
Navrhujeme v § 24 ods. 3 v druhej vete bodku nahradiť čiarkou a doplniť: „ak fyzická osoba svojím správaním neohrozuje iné fyzické osoby.“ 
Zdôvodnenie: 
Sociálnu službu krízovej intervencie nízkoprahového charakteru nemožno poskytnúť fyzickej osobe, ktorá svojim správaním ohrozuje iné fyzické osoby z dôvodu potreby zabezpečenia ich bezpečnosti a ochrany zdravia. 
 	O 	N 	Väčšina nízkoprahových zariadení má vytvorené vlastné pravidlá týkajúce zabezpečenia ochrany života a zdravia, nie je vhodné, aby tieto pravidlá, ktoré majú interný charakter, boli upravované zákonom. Vytvára sa tak priestor, aby si poskytovatelia takýchto služieb upravili vlastné pravidlá prihliadajúc na cieľovú skupinu, ktorej poskytujú danú sociálnu službu. Každá cieľová skupina vyžaduje osobitný prístup. 	
BBSK 	K čl. I bod 38 
Navrhujeme v § 34 ods. 1 – vynechať slová „16. rok veku“ - nahradiť ich slovami „18. rok veku a nedosiahla dôchodkový vek.“ 
Ďalej navrhujeme v § 34 doplniť ods. 6, ktorý by znel: „Ak fyzická osoba dovŕši dôchodkový vek počas poskytovania sociálnej služby v zariadení podporovaného bývania, táto sociálna služba sa jej poskytuje aj naďalej“. 
Zdôvodnenie: 
Spodnú hranicu veku navrhujeme upraviť na 18 rokov, nakoľko vtedy sa osoba stáva plnoletou a nadobúda aj všetky práva a povinnosti vyplývajúce z nadobudnutia spôsobilosti na právne úkony. Vyhneme sa tak problémom so zabezpečovaním zodpovednosti za neplnoleté osoby, príp. konfliktným situáciám s rodičmi s neplnoletými osobami pri uplatňovaní si ich rodičovských práv. Navrhujeme zaviesť aj horné vekové ohraničenie. Sociálna služba poskytovaná v zariadení podporovaného bývania by mala byť podľa nás poskytovaná pre osoby, ktoré majú predpoklad začleniť sa do pracovného a spoločenského života, čo sa predpokladá najmä u osôb v mladšom veku. Pokiaľ by horná veková hranica nebola určená, osoby v dôchodkovom veku, ktorým bol posudkovou činnosťou stanovený stupeň odkázanosti aspoň II., budú túto službu využívať ako náhradu za zariadenie pre seniorov, kde sa služba poskytuje osobám v dôchodkovom veku, ale so stanoveným stupňom aspoň IV.  	O 	ČA 	Ponecháva sa dolná veková hranica (16 rokov), nakoľko osoby v tomto veku už majú trestnoprávnu zodpovednosť, pracovnoprávnu spôsobilosť a bežne začínajú žiť samostatne, preto nie je dôvod, aby boli vylúčení z poskytovania tejto sociálnej služby. 
Akceptuje sa horná veková hranica (dovŕšenie dôchodkovo veku, s tým, že pokiaľ klient bol prijatý do tohto typu zariadenia a dovŕši dôchodkový vek, bude sa mu daná sociálna služba poskytovať aj naďalej v tomto zariadení. 
 	
BBSK 	K čl. I bod 71 
Navrhujeme v § 63 ods. 4 nové znenie ustanovenia: „Za odbornú spôsobilosť podľa odsekov 1 a 3 sa považuje na účely poskytovania sociálnej služby uvedenej v § 24a až 24d, § 25, § 26, § 27 až 29, § 31 až 40, § 53 až 55 získanie vysokoškolského vzdelania druhého stupňa v študijnom odbore sociálna práca, sociálne služby, poradenstvo, sociálna pedagogika a na účely poskytovania sociálnej služby uvedenej v § 41 získanie úplného stredného vzdelania v odbore sociálna práca a zdravotníctvo, § 42 až 47, § 52, § 56 až 60 získanie úplného stredného vzdelania.“ 
Zdôvodnenie: 
V pôvodne navrhovanom znení je určený stupeň vzdelania, ale nie je určené v akom študijnom odbore. Z hľadiska zabezpečenia odbornosti poskytovaných sociálnych služieb považujeme za dôležité doplniť aj študijný odbor s výnimkou sociálnych služieb poskytovaných v zmysle § 42 až 47, § 52, § 56 až 60, kde je postačujúce získanie úplného stredného vzdelania. V prípade opatrovateľskej služby, t.j. § 41, navrhujeme úplné stredné 
vzdelanie v odbore sociálna práca a zdravotníctvo.  	O 	N 	Vzhľadom na to, že v tomto prípade nejde o vymedzenie odbornej spôsobilosti pre zamestnancov poskytujúcich sociálnu službu priamo klientom, ale o určenie odbornej spôsobilosti (stupeň vzdelania) pre zodpovedného zástupcu, ktorý aktívne nemusí vykonávať jednotlivé odborné činnosti, nie je potrebné u neho vyžadovať aj vzdelanie v konkrétnom študijnom odbore. Zámerom tejto úpravy bolo zamedziť, aby zodpovednou osobou mohla byť fyzická osoba so základným vzdelaním a zároveň vymedziť pri ktorých sociálnych službách sa vyžaduje stredoškolské (napr. nocľaháreň) alebo vysokoškolské vzdelanie (napr. špecializované zariadenie). 	
BBSK 	K čl. I bod 74 
Navrhujeme doplniť v § 64 za ods. 4) nový ods. 5 (čím sa posunie číslovanie ďalších odsekov), ktorý bude znieť: “Údaje o hygienických podmienkach sa preukazujú právoplatným rozhodnutím regionálneho úradu verejného zdravotníctva“. 
Zdôvodnenie: 
V § 64 ods. 3 písm. c ) sa uvádza, že k žiadosti o zápis do registra sa prikladajú údaje o priestorových podmienkach, personálnych podmienkach, materiálnych podmienkach a hygienických podmienkach zodpovedajúcich druhu sociálnej služby a počtu prijímateľov sociálnej služby. V zákone je uvedené, čo sú a ako sa preukazujú priestorové aj personálne podmienky, ale nie ako sa preukazujú údaje o hygienických podmienkach.  	O 	A 	 	
BBSK 	K čl. I bod 75 
Navrhujeme nasledovné znenie § 64 ods. 5: „Za údaje o personálnych podmienkach na účely odseku 3 písm. c) sa považuje predloženie organizačnej štruktúry, v ktorej je uvedené povolanie zamestnancov, ich kvalifikačné predpoklady podľa § 84, počet a pracovné úväzky, a to zvlášť v členení podľa jednotlivých druhov sociálnych služieb, ktoré majú byť zapísané do registra.” 
Zdôvodnenie: 
V pôvodnom znení zákona č. 448/2008 Z. z. o sociálnych službách sa za údaje o personálnych podmienkach považuje zoznam zamestnancov. V čase zápisu do registra nie je vždy možné uviesť zoznam zamestnancov, hlavne vtedy, ak poskytovateľ žiada o zápis do registra niekoľko mesiacov pred začatím poskytovania sociálnych služieb. Preto navrhujeme predloženie organizačnej štruktúry. Ďalej navrhujeme doplniť pracovné úväzky, ako aj zdokladovanie personálnych podmienok zvlášť v členení podľa jednotlivých druhov sociálnych služieb, ktoré majú byť zapísané do registra. Bez uvedenia pracovných úväzkov a bez vypracovania organizačnej štruktúry podľa jednotlivých druhov sociálnych služieb je problematické vyhodnotiť splnenie personálnych podmienok v procese registrácie.  	O 	A 	 	
BBSK 	K čl. I bod 76 
Navrhujeme v § 64 ods. 8 na konci vety odstrániť slová „o zápis do registra podľa odsekov 1 až 7 a § 63 a nahradiť ich slovami: „ s doložením dokladov zodpovedajúcich požadovanej zmene, pričom pre novoregistrovaný druh sociálnej služby alebo novoregistrované miesto poskytovanej sociálnej služby je povinný splniť podmienky platné od 1.1.2014.“ Ďalej navrhujeme na konci § 64 ods. 8 doplniť vetu: Zdokladovať je potrebné najmä priestorové, materiálne, personálne, hygienické a finančné podmienky na poskytovanie sociálnej služby, dodatok k zriaďovacej listine zariadenia sociálnych služieb, doklady o tom, že nie sú nedoplatky na poistnom.“ 
Zdôvodnenie: 
Navrhujeme zmeniť uvedené ustanovenie z dôvodu zbytočnej byrokracie a neopodstatneného dokladania už predložených dokladov (napr. doklad o IČO, stanovy, štatút, a pod.) pri novej registrácii, keď stačí doložiť len tie doklady, ktoré súvisia so zmenou (t. j. zdokladovanie priestorových, materiálnych, personálnych, hygienických a finančných podmienok, zdokladovanie, že nie sú nedoplatky na poistnom, zmenu zriaďovacej listiny zariadenia). Nová registrácia nie je opodstatnená.  
	O 	N 	Predloženie všetkých dokladov na registráciu aj pri zmene druhu sociálnej služby a miesta poskytovania sociálnej služby je nevyhnutné. Požiadavka nepredkladať IČO, štatút a stanovy je neopodstatnená, nakoľko aj v týchto dokladoch mohlo dôjsť k zmenám, pričom predloženie týchto dokladov nepovažujeme za záťaž. 	
BBSK 	K čl. I bod 82 
Navrhujeme v § 67a ods. 1 doplniť na koniec vety: „s výnimkou zariadenia núdzového bývania, zariadenia podporovaného bývania a zariadenia, ktoré prešlo procesom deinštitucionalizácie.” 
Zdôvodnenie: 
Pri službe zariadenie podporovaného bývania a pri zariadení, ktoré prejde procesom deinštitucionalizácie, je označovanie miesta poskytovania sociálnych služieb v rozpore s myšlienkami deinštitucionalizácie a ide o „štítkovania“ občanov, ktorí poberajú sociálnu službu. Pri službe zariadenie núdzového bývanie je veľakrát potrebná ochrana života a zdravia.  	O 	A 	 	
BBSK 	K čl. I bod 82 
Navrhujeme v § 67b ods. 1 zmeniť termín na doručenie výročnej správy z 30 júna na 15. júla. 
Zdôvodnenie: 
Navrhujeme zjednotiť dátum s predkladaním výročnej správy obvodnému úradu, aby zbytočne nedochádzalo k opomenutiam poskytovateľov z dôvodu rôznych dátumov.  	O 	A 	 	
BBSK 	K čl. I bod 82 
Navrhujeme v §67b vynechať ods. 2 
Zdôvodnenie: 
Podrobné preštudovanie obsahu cca 100 výročných správ z hľadiska ich obsahu a finančných podmienok je náročné zrealizovať. Nie je jednoznačné, ako posúdiť finančné podmienky. Pri predložení výročnej správy ešte nemusí byť subjekt v likvidácii alebo mať nedoplatky.  	O 	N 	V prípade, že by vyšší územný celok nezisťoval (vôbec nečítal) obsah výročnej správy, ako to navrhuje, jej predkladanie zo strany poskytovateľa by bolo samoúčelné a zbytočné. 	
BBSK 	K čl. I bod 82 
Navrhujeme v § 67b ods. 3 na koniec písm. a) zadefinovať, čo má prehľad o poskytovaní sociálnej služby obsahovať napr. počet prijímateľov, podrobne rozpracované metódy sociálnej práce, počet nevybavených žiadostí o sociálne služby z dôvodu nedostatočnej kapacity, počet zamestnancov, ich kvalifikácia a odborný rast, zlepšovanie materiálnych podmienok pre poskytovanie sociálnych služieb, realizované opatrenia v prospech prijímateľov, vízia poskytovania sociálnych služieb pre budúci rok, resp. roky a pod. 
Zdôvodnenie: 
Navrhujeme doplniť, nakoľko viacerí poskytovatelia vo výročnej správe neuvádzajú údaje, ktorými by vytvorili komplexný obraz o sociálnej práci a poskytovaných sociálnych službách. 

	O 	N 	Zámerom novely nie je administratívne zaťažiť poskytovateľov sociálnej služby a preto nie je potrebné nad rámec náležitostí, ktoré už poskytovateľ predkladá iným orgánom v rámci výročnej správy, zavádzať iné podrobnosti. Navyše sa domnievame, že napr. metódy sociálnej práce s klientmi, nie sú nevyhnutným obsahom výročnej správy a vyšší územný celok má možnosť sa s metódami sociálnej práce oboznámiť v rámci svojej kontrolnej činnosti. Tento návrh je navyše s v rozpore s predchádzajúcim návrhom, v ktorom sa požaduje vypustiť odsek 2, t. j. , aby vyšší územný celok nemusel vôbec vyhodnocovať/čítať obsah výročnej správy. 	
BBSK 	K čl. I bod 83 
Navrhujeme v § 68 ods. 1 písm. f) na koniec doplniť „ani po písomnej výzve VÚC” 
Zdôvodnenie: 
Poskytovatelia opakovane neskoro alebo vôbec nenahlasujú zmeny do registra. Viacerí by museli byť vymazaní, aj keď majú doklady v poriadku, len ich zabudli predložiť.  	O 	A 	 	
BBSK 	K čl. I bod 84 
Navrhujeme v § 68 ods. 2 písm. e) na koniec vety doplniť: 
„ani po písomnej výzve s lehotou minimálne do 30 dní odo dňa doručenia písomnej výzvy.“ 
Zdôvodnenie: 
V praxi sa stáva, že obvodný úrad vymaže poskytovateľa, ktorý nedoručí výročnú správu, resp. ju doručí až niekoľko dní po stanovenom termíne. Potom sa zbytočne zakladá nová nezisková organizácia. Predpokladáme, že nastane obdobná situácia, t. j. že vymažeme poskytovateľa, ktorý opomenul v stanovenom termíne predložiť výročnú správu a vzápätí ho budeme znovu registrovať.  	O 	ČA 	Pripomienka bola akceptovaná bez uvedenia lehoty, nakoľko vyšší územný celok si môže lehotu určiť priamo vo výzve v závislostí od okolností daného prípadu. 	
BBSK 	K čl. I bod 141 
Navrhujeme v § 75 ods. 15 vyňať 30 dňovú lehotu a doplniť dôvody neprítomnosti tak, ako to je v súčasnosti v § 75 ods. 17: 
„Finančný príspevok na prevádzku sa poskytuje neverejnému poskytovateľovi pobytovej sociálnej služby v plnej výške aj vtedy, ak sa prijímateľovi sociálnej služby neposkytuje sociálna služba z dôvodu poskytovania zdravotnej starostlivosti v zdravotníckom zariadení alebo sa prijímateľ zdržuje na krátkodobej návšteve u príbuzných.“ 
Zdôvodnenie: 
Neprítomnosť z dôvodu hospitalizácie môže trvať aj dlhšie ako 30 dní a naopak 30 dňová lehota môže byť zneužitá a príspevok môže ísť aj na občana, ktorý je teoreticky v zariadení s pobytovou formou len 12 x do roka.  	O 	N 	Návrhom sa zjednocuje lehota pre „neprítomnosť klienta“ pri poskytovaní verejných zdrojov zo štátu aj na úrovni samosprávy, čím sa zabezpečuje účelnosť vynakladania verejných zdrojov na jednej strane a na druhej strane rešpektujú sa prevádzkové pomery poskytovateľa, pričom nie je potom rozhodujúci dôvod neprítomnosti. Práve nevymedzenie lehoty by mohlo spôsobiť zneužívanie verejných zdrojov.  	
BBSK 	K § 76 súčasného znenia zákona navrhujeme doplniť 
V § 76 navrhujeme bližšie špecifikovať, kto poskytuje finančný príspevok pri odkázanosti a pre aký druh sociálnej služby. 
Zdôvodnenie: 
S ohľadom na neprehľadnosť systému financovania navrhujeme, aby bolo v uvedenom paragrafe bližšie špecifikované, kto tento príspevok poskytuje a pre aké druhy sociálnych služieb.  	O 	N 	Ide o návrh nad rámec novely, navyše v ustanovení         § 75, § 80 a § 81 je explicitne vymedzená pôsobnosť orgánov, ktoré poskytujú finančný príspevok a pre aký druh sociálnej služby. 	
BBSK 	K čl. I bod 142 
Navrhujeme v § 78b ods. 5 v prvej vete odstrániť slovo predpokladanú a doplniť za slovné spojenie prijímateľov sociálnej služby slovné spojenie „ku dňu podania žiadosti“: 
„Poskytovateľ sociálnej služby uvedenej v § 34 až 40 uvedie v písomnej žiadosti uvedenej v prílohe č. 7 a v prílohe č. 8 štruktúru a počet prijímateľov sociálnej služby ku dňu podania žiadosti podľa ich stupňa odkázanosti na pomoc inej fyzickej osoby“. 
Zdôvodnenie: 
Navrhujeme, aby bolo v zákone jednoznačne uvedené, že štruktúra a počet prijímateľov majú byť v žiadosti uvedené podľa stupňov odkázanosti prijímateľov ku dňu podania žiadosti (tak ako sa to uvádza v dôvodovej správe). Tým sa predíde možným špekuláciám zo strany subjektov pri predkladaní žiadostí.  	O 	N 	Požadovaný návrh nie je realizovateľný, nakoľko nie je možné , aby poskytovateľ predložil štruktúru a počet klientov, keď ešte žiadnych klientov nemá. Citované ustanovenie sa vzťahuje na prípady, keď poskytovateľ ešte nezačal poskytovať sociálnu službu a preto predkladá predpokladanú štruktúru a počet klientov. 	
BBSK 	K čl. I bod 147 
Navrhujeme v § 79 odsek 6 doplniť písm. e) z nasledujúcim znením: 
e) „oznamuje obciam a vyšším územným celkom najneskôr do 31.1. výšku poskytnutého finančného príspevku na poskytovanie sociálnej služby neverejným poskytovateľom podľa § 78a v príslušnom roku“. 
Zdôvodnenie: 
Navrhujeme doplniť povinnosť ministerstva informovať obce a vyššie územné celky o výške poskytnutých finančných príspevkov na poskytovanie sociálnej služby, nakoľko obce a vyššie územné celky musia v zmysle § 77 ods. 2 pri výpočte finančného príspevku na prevádzku zohľadniť výšku príspevku na poskytovanie sociálnej služby poskytnutého v zmysle § 78a.  	O 	ČA 	Návrh sa akceptuje len čiastočne, nakoľko nie je možné lehotu určiť dňom 31.1., nakoľko ak nebudú v januári uzavreté zmluvy o poskytnutí finančného príspevku, nie je možné túto skutočnosť samosprávnemu orgánu oznámiť. 	
BBSK 	K čl. I body 146 a 156 
Navrhujeme § 80 písm. c) a § 81 písm. b) ponechať v pôvodnom znení a nadväzne zmeniť s tým súvisiace ustanovenia. 
Zdôvodnenie: 
Navrhované znenie vykonávania posudkovej činnosti v členení podľa veku by mohlo mnohým občanom sťažiť prístup k sociálnym službám – obce by mohli mať problém zabezpečiť vykonávanie posudkovej činnosti. VÚC majú v súčasnosti vytvorené podmienky na vykonávanie posudkovej činnosti na veľmi dobrej odbornej úrovni, získali potrebné skúsenosti a prax.  	O 	N 	Nie je možné akceptovať, nakoľko ak sa systém posudzovania nastavil na posudzovanie stupňa odkázanosti a nie podľa druhu sociálnych služieb, ktoré patria do pôsobnosti obce a vyššieho územného celku, nie je možné ponechať doterajšie rozdelenie pôsobností samosprávy a bolo potrebné prijať iné kritérium na rozlíšenie posudzovania a tým je vek.  	
BBSK 	K § 98 súčasného znenia zákona navrhujeme doplniť 
Navrhujeme v § 98 za ods. 6 doplniť nový ods. 7 s nasledujúcim znením: 
„VÚC, obec, právnická osoba, ktorá je zriaďovateľom zariadenia, ktoré poskytuje ošetrovateľskú starostlivosť, sa môže obrátiť na Úrad pre dohľad nad zdravotnou starostlivosťou, pokiaľ pri výkone kontrolnej činnosti alebo pri prešetrovaní sťažnosti v zariadení zistí zanedbanie ošetrovateľskej starostlivosti.“ 
Zdôvodnenie: 
Doplnenie žiadame na základe poznatkov z doterajšej praxe. Keď sa VÚC obrátil na Úrad pre dohľad nad zdravotnou starostlivosťou so žiadosťou o prešetrenie alebo vykonanie dohľadu pri poskytovaní ošetrovateľskej starostlivosti v zariadení, Úrad pre dohľad nad zdravotnou starostlivosťou viackrát trval na žiadosti alebo súhlase zo strany MPSVR SR, a to na základe pôvodného znenia ustanovenia.  	O 	N 	Vzhľadom na to, že v návrhu novely sa upravuje čl. II, v rámci ktorého sa novelizujú príslušné zdravotnícke prepisy a navrhuje sa, aby dohľad nad ošetrovateľskou starostlivosťou v ZSS vykonával Úrad pre dohľad nad zdravotnou starostlivosťou, bolo by duplicitné, to upravovať aj v § 98. 	
KSK 	Čl. I bod 9 
V Čl. I v bode 9 navrhujeme § 8 ods. 1 doplniť písm. e) v nasledovnom znení "e) rozhodnutie o odkázanosti na pomoc fyzickej osoby a posudok o odkázanosti na pomoc fyzickej osoby." 
Odôvodnenie: Rozhodnutie o odkázanosti a posudok o odkázanosti sú dôležitými podkladmi pre zabezpečenie poskytovania sociálnej služby.  	Z 	A 	 	
KSK 	Čl. I bod 38 
V Čl. I v bode 38 navrhujeme v § 34 ods. 1 za slová „16. rok veku,“ vložiť slová „nedovŕšila dôchodkový vek“. 
Odôvodnenie: Zabrániť, aby sa fyzickým osobám v dôchodkovom veku navrhovala táto sociálna služba z dôvodu, že v zariadení podporovaného bývania ide spravidla o poskytovanie soc. služby na dobu určitú.  	Z 	A 	 	
KSK 	Čl. I bod 47 
Navrhujeme nasledovné znenie bodu 47: "V § 48 sa "termín „lekárska posudková činnosť“ nahrádza termínom „zdravotnícka posudková činnosť“ a slová „na sociálnu službu v zariadení pre fyzické osoby, ktoré sú odkázané na pomoc inej fyzickej osoby a na opatrovateľskú službu“ nahrádzajú slovami „na pomoc inej fyzickej osoby“. 
Odôvodnenie: „Lekársku posudkovú činnosť“ vykonáva podľa návrhu zákona posudzujúci zdravotnícky pracovník, preto je vhodné premenovať lekársku posudkovú činnosť na zdravotnícku. 	Z 	A 	 	
KSK 	Čl. I bod 48 
Navrhujeme nasledovné znenie bodu 48: "Názov §49 „Lekárska posudková činnosť“ sa nahrádza termínom „Zdravotnícka posudková činnosť“ a v § 49 ods. 1 sa termín „lekárska posudková činnosť“ nahrádza termínom „zdravotnícka posudková činnosť“, slovo „lekár“ nahrádza slovami „zdravotnícky pracovník, ktorý spĺňa kvalifikačné predpoklady podľa § 84 ods. 18 a 19,“ a slová „posudzujúci lekár“ sa nahrádzajú slovami „posudzujúci zdravotnícky pracovník“. 
Odôvodnenie: „Lekársku posudkovú činnosť“ vykonáva posudzujúci zdravotnícky pracovník, preto je vhodné premenovať lekársku posudkovú činnosť na zdravotnícku. 	Z 	A 	 	
KSK 	Čl. I bod 49 
Navrhujeme nasledovné znenie bodu 49:" V § 49 ods. 2 sa slová „posudzujúci lekár“ nahrádzajú slovami „posudzujúci zdravotnícky pracovník“, slová "lekárskej posudkovej činnosti " nahrádzajú slovami "zdravotníckej posudkovej činnosti" a na konci pripájajú tieto slová: „tak, aby výsledky posúdenia podľa odseku 10 neboli v rozpore s výsledkami sociálnej posudkovej činnosti podľa § 50 ods. 7“. 
Odôvodnenie: „Lekársku posudkovú činnosť“ vykonáva posudzujúci zdravotnícky pracovník, preto je vhodné premenovať lekársku posudkovú činnosť na zdravotnícku. 	Z 	A 	 	
KSK 	Čl. I bod 50 
Navrhujeme nasledovné znenie bodu 50:"V § 49 ods. 3 celom texte sa slová „posudzujúci lekár“ nahrádzajú slovami „posudzujúci zdravotnícky pracovník“, slová "lekárskej posudkovej činnosti" nahrádzajú slovami "zdravotníckej posudkovej činnosti" a slová „na sociálnu službu“ sa nahrádzajú slovami „na pomoc inej fyzickej osoby“. 
Odôvodnenie: „Lekársku posudkovú činnosť“ vykonáva posudzujúci zdravotnícky pracovník, preto je vhodné premenovať lekársku posudkovú činnosť na zdravotnícku. 	Z 	A 	 	
KSK 	Čl. I bod 52 
Navrhujeme nasledovné znenie bodu 52:"V § 49 ods. 4 až 9 sa slová „posudzujúci lekár“ nahrádzajú slovami „posudzujúci zdravotnícky pracovník“ a slová "lekársky posudok" nahrádzajú slovami "zdravotnícky posudok". 
Odôvodnenie: „Lekársku posudkovú činnosť“ vykonáva posudzujúci zdravotnícky pracovník, preto je vhodné premenovať lekársky posudok na zdravotnícky. 	Z 	A 	 	
KSK 	Čl. I bod 56 
V Čl. I v bode navrhujeme nasledovné alternatívy úpravy textu: 
Alternatíva 1: 
v § 50 ods. 2 druhá veta znie: "Obsahom posudku je aj priemerný rozsah odkázanosti vyjadrený v hodinách." 
Odôvodnenie: Určenie hodín pre jednotlivé úkony v prílohe posudku bude spôsobovať pri pobytových formách sociálnej služby následne problém v nadväznosti na možné zmeny zdravotného stavu. Tiež aj úhrada klienta je závislá od stupňa odkázanosti nie od presného počtu hodín. 
Alternatíva 2: 
Vypustiť prílohu č. 3 a č 4 a nahradiť ju jednou ucelenou prílohou, ktorá bude slúžiť pre zdravotnícku aj sociálnu posudkovú činnosť. Navrhujeme, aby nová príloha obsahovala tieto časti: 
A) Spôsob posudzovania odkázanosti FO na pomoc inej FO 
Časť I. Úkony sebaobsluhy (terajšie znenie prílohy č. 3) 
Časť II. Úkony starostlivosti o svoju domácnosť ( terajšie znenie prílohy č. 4) 
Časť III. Základné sociálne aktivity (terajšie znenie prílohy č. 4) 
B) Zaradenie do stupňa odkázanosti FO na pomoc inej FO na základe dosiahnutých bodov a určenia rozsahu odkázanosti (terajšie znenie prílohy č. 3) .
V časti II. a III. doplniť bodové ohodnotenie tak, ako v časti I. a každé bodové ohodnotenie vyjadriť aj časovým intervalom a to v nadväznosti na časť B) terajšej prílohy č. 3 - tabuľka, kde sa pri jednotlivých stupňoch odkázanosti uvádza priemerný rozsah odkázanosti ( hodina/ deň, hodina/mesiac) 
Alternatíva 3: 
Upraviť znenie prílohy č. 3 a č. 4 takto: 
Príloha č. 3 (pre účely zdravotníckej posudkovej činnosti, bodový systém) 
A) Spôsob posudzovania odkázanosti FO na pomoc inej FO 
Časť I. Úkony sebaobsluhy (terajšie znenie prílohy č. 3) 
Časť II. Úkony starostlivosti o svoju domácnosť (terajšie znenie prílohy č. 4) 
Časť III. Základné sociálne aktivity (terajšie znenie prílohy č. 4) 
B) Zaradenie do stupňa odkázanosti FO na pomoc inej FO na základe dosiahnutých bodov a určenia rozsahu odkázanosti (terajšie znenie prílohy č. 3). 
V časti II. a III. doplniť bodové ohodnotenie, tak ako v časti I. v nadväznosti na zaradenie do stupňa odkázanosti podľa časti B). 
Príloha č. 4 (pre účely sociálnej posudkovej činnosti, určenie časovej náročnosti) 
Spôsob posudzovania odkázanosti FO na pomoc inej FO 
Časť I. Úkony sebaobsluhy (terajšie znenie prílohy č. 3) 
Časť II. Úkony starostlivosti o svoju domácnosť (terajšie znenie prílohy č. 4) 
Časť III. Základné sociálne aktivity (terajšie znenie prílohy č. 4) 
V časti I., II. a III. doplniť vyjadrenie časového intervalu ku každej oblasti úkonov a to v nadväznosti na časť B) terajšej prílohy č. 3 kde sa pri jednotlivých stupňoch odkázanosti uvádza priemerný rozsah odkázanosti (hod/deň, hod/mesiac) 
Príklad: 
Časť I. , bod 1 stravovanie a pitný režim 
priemerne 1 hod. denne = FO je pri väčšine úkonov stravovania odkázaná na 
pomoc inej FO 
priemerne 0,5 hod. denne = FO je minimálne pri dvoch úkonoch stravovania 
odkázaná na pomoc inej FO 
priemerne 0 hod. denne = FO je schopná vykonávať všetky úkony stravovania 
Odôvodnenie: Takto upravená príloha/prílohy jasnejšie určuje pravidlá posudzovania. Pokiaľ zdravotnícky a sociálny posudok nemá byť v rozpore musia posudzovať rovnaké oblasti a mať na seba naviazaný spôsob hodnotenia. Zákonodarca uvedie rozsah hodín ku každej posudzovanej oblasti. 
	Z 	A 	Požadovaná úprava bola vykonaná v § 50 ods. 2 a v        § 51 písm. b) nahradením slov „vyjadrený v hodinách“, slovami „ vyjadrený predpokladaným rozsahom hodín v rámci určeného rozpätia podľa prílohy č. 3 písm. B“.  	
KSK 	Čl. I bod 58 
Navrhujeme nasledovné znenie bodu 58: "V § 50 sa za odsek 6 vkladá nový odsek 7, ktorý znie: 
„(7) Pri posudzovaní odkázanosti fyzickej osoby na pomoc inej fyzickej osoby pri úkonoch sebaobsluhy podľa prílohy č. 3 v rámci sociálnej posudkovej činnosti sa postupuje podľa § 49 ods. 10. Výsledky posudzovania podľa prvej vety nesmú byť v rozpore s výsledkami zdravotníckej posudkovej činnosti podľa § 49 ods. 10.“. 
Doterajšie odseky 7 až 9 sa označujú ako odseky 8 až 10. 
Odôvodnenie: „Lekársku posudkovú činnosť“ vykonáva posudzujúci zdravotnícky pracovník, preto je vhodné premenovať lekársku posudkovú činnosť na zdravotnícku.  	Z 	A 	 	
KSK 	Čl. I bod 61 
Navrhujeme nasledovné znenie bodu 61: "V § 51 uvádzacej vete sa slová "lekárskeho posudku" nahrádzajú slovami "zdravotníckeho posudku" a slová „na sociálnu službu“ nahrádzajú slovami „na pomoc inej fyzickej osoby“ a písmeno b) znie: 
„b) zoznam úkonov sebaobsluhy, zoznam úkonov starostlivosti o svoju domácnosť a zoznam základných sociálnych aktivít, pri ktorých je fyzická osoba odkázaná na pomoc inej fyzickej osoby a ich rozsah vyjadrený v hodinách,“. 
Písmeno c) sa vypúšťa a doterajšie písm. d) sa označuje ako písm. c)." 
Odôvodnenie: „Lekársku posudkovú činnosť“ vykonáva posudzujúci zdravotnícky pracovník, preto je vhodné premenovať lekársky posudok na zdravotnícky. 
Navrhovanie druhu sociálnej služby v posudku o odkázanosti na pomoc inej fyzickej osoby odporúčame vypustiť z dôvodu, že pri posudzovaní odkázanosti fyzických osôb po dovŕšení dôchodkového veku bude tendencia obcí navrhovať druh sociálnej služby v kompetencii VÚC z dôvodu, že od 1.1.2014 budú obce povinné poskytovať finančný príspevok na prevádzku. V takomto prípade VÚC nebudú schopné zabezpečiť poskytovanie soc. služby do 60 dní.  	Z 	A 	

KSK 	Čl. I bod 68 
V Čl I v bode 68 navrhujeme v § 61 ods. 3 za slovami "ochranných opatrení" doplniť text „a fyzickej osobe závislej od návykových látok alebo návykových škodlivých činností, ktorá neakceptuje podmienky trvalej a dôslednej abstinencie nariadenej lekárom“. 
Odôvodnenie: Vychádzame zo skúseností, že pokiaľ FO zotrváva dobrovoľne vo svojich životných návykoch a nemá záujem alebo odmieta liečbu svojej závislosti od návykových látok bude viesť takýto spôsob života aj naďalej a preto tieto FO je potrebné odlíšiť od tých, ktorí majú záujem svoje problémy riešiť. Typickým príkladom sú alkoholici, ktorí nástupom do zariadenia sociálnych služieb riešia svoju bytovú otázku. 	Z 	N 	Rozpor odstránený.
Nie je možné akceptovať. Do vymedzených druhov zariadení sociálnych služieb je fyzická osoba umiestňovaná z dôvodu odkázanosti na pomoc inej osoby, t.j. z dôvodu ťažkého zdravotného postihnutia a preto je neprijateľné neposkytnúť/odmietnuť takejto osobe pomoc a to ani vtedy ak je závislá na návykových látkach. Je vecou lekára aby navrhol príslušné opatrenia (protialkoholické liečenie a pod.). Podotýkame, že podľa ustanovenia § 74 ods. 14 má poskytovateľ možnosť jednostranne vypovedať zmluvu pre hrubé porušenie dobrých mravov, ktoré narúšajú občianske spolužitie. 	
KSK 	Čl. I bod 71 
V Čl. I v bode 71 navrhujeme v § 63 ods. 4 za slovo „stupňa“ doplniť „a odbornej praxe 3 roky“ a za slovo „vzdelania“ doplniť „ a odbornej praxe 3 roky“ 
Odôvodnenie: Odborná prax je dôležitá podmienka pre garantovanie kvality poskytovaných soc. služieb 
 	Z 	N 	Rozpor odstránený.
Vzhľadom na to, že v tomto prípade nejde o vymedzenie odbornej spôsobilosti pre zamestnancov poskytujúcich sociálnu službu priamo klientom, ale o určenie odbornej spôsobilosti(stupeň vzdelania) pre zodpovedného zástupcu, ktorý aktívne nemusí vykonávať jednotlivé odborné činnosti, nie je potrebné u neho vyžadovať aj vzdelanie v konkrétnom študijnom odbore. Zámerom tejto úpravy bolo zamedziť, aby zodpovednou osobou mohla byť fyzická osoba so základným vzdelaním a zároveň vymedziť pri ktorých sociálnych službách sa vyžaduje stredoškolské(napr. nocľaháreň) alebo vysokoškolské vzdelanie (napr. špecializované zariadenie). 	
KSK 	Čl. I bod 74 
V Čl. I v bode 74 navrhujeme v § 64 ods. 4 za slovo „kolaudačného rozhodnutia“ doplniť „a kópiou rozhodnutia regionálneho úradu verejného zdravotníctva.“ 
Odôvodnenie: Podstatným pre prevádzku zariadenia je podľa nášho názoru súhlas (rozhodnutie) príslušného orgánu o uvedení zariadenia do prevádzky. Toto rozhodnutie potvrdzuje, že objekt vyhovuje hygienickým normám. 	Z 	A 	 	
KSK 	Čl. I bod 142 
V Čl. I v bode 142 navrhujeme v §77 ods. 3 v prvej vete vypustiť nasledujúci text za slovom „rok“: „bez ohľadu na to, či boli tieto výdavky uhradené alebo tieto príjmy z úhrady realizované v nasledujúcom rozpočtovom roku,“ 
Odôvodnenie: V zmysle zákona o rozpočtových pravidlách rozpočtové organizácie hospodária podľa rozpočtu príjmov a výdavkov. V prípade úhrady výdavku predchádzajúceho roku v roku nasledovnom, bude tento započítaný do EON v nasledujúcom roku. Návrh výpočtu priemerných bežných výdavkov a dosiahnutých príjmov z platenia úhrady za sociálnu službu hovorí o nákladoch a výnosoch ,čo sa podľa zákona o účtovníctve podľa druhov služieb nesleduje. Zároveň je to v rozpore s ďalej uvedeným a to: bez ohľadu na to, či boli tieto výdavky uhradené alebo tieto príjmy z úhrady realizované v nasledujúcom rozpočtovom roku (kde sú spomínané príjmy a výdavky). 
 	Z 	A 	 	
KSK 	Čl. I bod 142 
V Čl. I v bode 142 navrhujeme v § 77 ods. 9 alternatívu č. 1. 
Odôvodnenie: Máme za to, že podmienky poskytovania sociálnych služieb majú byť pre fyzické osoby rovnaké bez ohľadu na to, či im je služba poskytovaná u verejného, alebo u neverejného poskytovateľa. Preto je spravodlivé, aby sa príjmy z platenia úhrady vo vzťahu k poskytnutiu finančného príspevku na prevádzku posudzovali. V opačnom prípade sa môže stať, že služby poskytované neverejnými poskytovateľmi sa pre nízkopríjmové skupiny fyzických osôb stanú nedostupné a u verejných poskytovateľov sa budú vytvárať rozsiahle evidencie.  	Z 	A 	 	
KSK 	Čl. I bod 192 
Navrhujeme nasledovné znenie Čl. I bodu 192: "V § 92 odsek 5 znie: 
„(5) Miestna príslušnosť obce a vyššieho územného celku na účely § 73 ods. 11 sa spravuje podľa miesta trvalého pobytu prijímateľa sociálnej služby. 
Odôvodnenie: Uplatnenie príslušnosti je dôležité v prípadoch, ak občan s trvalým pobytom v jednom samosprávnom kraji má zabezpečenú sociálnu službu v inom samosprávnom kraji, pričom financovanie sociálnej služby zabezpečuje kraj, v ktorom má občan trvalý pobyt. Z tohto dôvodu navrhujeme, aby rozhodnutie podľa § 73 ods. 11 vydával ten kraj, v ktorom má prijímateľ sociálnej služby trvalý pobyt. 	Z 	N 	Rozpor odstránený.
V tomto prípade nejde o klienta, ale o osoby povinné výživou (plnoleté zaopatrené deti a rodičia), ktoré vôbec nemusia mať trvalý pobyt v samosprávnom kraji, v ktorom má trvalý pobyt klient. Preto nie je vhodné viazať miestnu príslušnosť na trvalý pobyt klienta. Obec alebo VÚC v obvode ktorého je poskytovanie sociálnej služby má najviac informácií a pri získavaní ďalších môže v rámci správneho konania využiť inštitút dožiadania. 	
KSK 	Čl. I bod 214 
V Čl. I v bode 214 navrhujeme v §110m ods. 1 nahradiť slová "Ak sa obci poskytoval finančný príspevok podľa § 71 ods. 6 zákona účinného do 31. decembra 2013 na financovanie sociálnej služby v zariadení uvedenom v § 25 až § 27, § 29, § 32, § 34 až 40, a toto zariadenie poskytuje sociálnu službu ku dňu nadobudnutia účinnosti tohto zákona" nahradiť slovami "Ak obec založila alebo zriadila zariadenie sociálnej služby podľa § 25 až § 27, § 29, § 32, § 34 až 40, a toto zariadenie poskytuje sociálnu službu ku dňu nadobudnutia účinnosti tohto zákona". 
Odôvodnenie: V Košickom kraji vznikla jedinečná situácia, keď v roku 2013 KSK uznesením zastupiteľstva zrušil zariadenie núdzového bývania a mesto Košice zriadilo zariadenie núdzového bývania uznesením z roku 2013 , zariadenie začne poskytovať sociálnu službu od 1.1.2014. Touto zmenou bude zabezpečené financovanie a fungovanie tohto zariadenia.  	Z 	N 	Rozpor odstránený.
Nie je možné akceptovať, po nadobudnutí účinnosti zákona by mali platiť nové podmienky pre všetkých poskytovateľov rovnako, ak do 31.12.2013 nezačali poskytovať sociálnu službu. 	
KSK 	Čl. I bod 175 
V Čl. I v bode 175 navrhujeme v § 84 ods. 18 v písm. d) za slovo „odbore“ vložiť slovo „psychiatria,“ 
Odôvodnenie: Rozšírenie špecializácie lekárov vykonávajúcich lekársku posudkovú činnosť o psychiatriu navrhujeme z dôvodu vysokého počtu fyzických osôb s psychiatrickou diagnózou.  	Z 	A 	 	
Verejnosť 	§75 odsek 1 O finančný príspevok na prevádzku má žiadať prijímateľ sociálnej služby a nie obec 
Prijímateľ sociálnej služby má právo vybrať si poskytovateľa sociálnej služby a obec má byť povinná poskytnúť finančný príspevok na prevádzku tomu poskytovateľovi, ktorého si vybral prijímateľ sociálnej služby. 
Ak by v zákone zostala pôvodná formulácia, prijímatelia sociálnych služieb umiestnení u neverejných poskytovateľov v pôsobnosti obci by nedostali príspevok na prevádzku, lebo obec by "nepožiadala". Toto nám hovorí viacročná prax, keď obce odôvodňujú neposkytovanie príspevku na prevádzku rozpočtovými možnosťami. Pritom v zariadeniach, ktoré sú v ich rozpočtovej alebo príspevkovej pôsobnosti, prekrývajú všetky náklady súvisiace s prevádzkou zariadenia.  	O 	N 	Rozpor  neodstránený. 
Nie je možné akceptovať, nakoľko celý systém financovania sociálnych služieb je nastavený na poskytovanie finančných príspevkov priamo poskytovateľovi. Ak by sme chceli vyhovieť pripomienke znamenalo by to zásadnú zmenu filozofie zákona o sociálnych službách, ktorú nie je možné realizovať v rámci MPK, bolo by to nad rámec návrhu novely a vyžadovalo by si to zásadnú a podrobnú úpravu hmotnoprávnych podmienok poskytovania finančného príspevku priamo fyzickej osobe, ktorá je odkázaná na pomoc inej osoby. 	
Verejnosť 	§78a odsek 1 Finančný príspevok na poskytovanie sociálnej služby aj pre opatrovateľskú službu 
Navrhujeme do textu doplniť aj: 
Finančný príspevok na poskytovanie sociálnej služby aj pre opatrovateľskú službu. 
Odôvodnenie: 
Ak štát presadzuje myšlienku čo najdlhšieho zotrvania občana v jeho domácom prirodzenom prostredí, je potrebné, aby poskytol tomuto občanovi príspevok v odkázanosti. Rodina nedokáže dlhodobo uhrádzať ceny za služby v domácej opatere vo výške nákladov. Už dnes je hodina opatrovateľskej služby v rozmedzí od 6,00 do 8,50 €. Pritom cena za hodinu opatrovateľskej služby v pôsobnosti obce je stanovená všeobecne záväzným nariadením danej obce a je od 0,50 do cca 1,50 za hodinu. Obec hradí rozdiel medzi nákladmi a účtovanou cenou vo svojom rozpočte. 
Sme toho názoru, že občan má právo vybrať si poskytovateľa (verejného, alebo neverejného) a príspevok z verejných zdrojov má byť pre poskytovateľa rovnaký. Teda každý občan (či sa vojde do rozpočtu obce, alebo nie) má mať právo na príspevok v odkázanosti. 
Sme toho názoru, že tento príspevok v odkázanosti má byť štátnou dávkou, lebo štát sa nemôže zbaviť zodpovednosti za svojich občanov tým, že kompetencia poskytovania opatrovateľskej služby je originálnou kompetenciou miestnej samosprávy a že obec už na tieto kompetencie dostala peniaze z podielových daní. Podielové dane nestačia na financovanie kompetencií obcí a samosprávy všeobecne.  	O 	N 	Rozpor  neodstránený.
Nie je možné vyhovieť, nakoľko pre financovanie opatrovateľskej služby z úrovne štátu nie sú v štátnom rozpočte vytvorené potrebné zdroje. MPSVR už pri príprave návrhu novely v rámci diskusii v pracovnej skupine, ktorej členom je aj zástupkyňa APSS Ing. Dobrotková, deklarovalo, že zvýšenie participácie štátu na financovaní sociálnych služieb sa bude realizovať postupne s tým, že v súčasnosti sa rozširuje financovanie z prostriedkov štátneho rozpočtu na klientov neverejných poskytovateľov na regionálnej úrovni pre vybrané druhy sociálnych služieb. V čase ekonomickej krízy a potreby konsolidácie verejných zdrojov nie je možné komplexne riešiť financovanie všetkých sociálnych služieb dlhodobej starostlivosti z úrovne štátu. 	
Verejnosť 	Pripomienky k novele zákona 448/2008 o sociálnych službách 
Úvod: 
Ústava SR garantuje občanom právo na primerané hmotné zabezpečenie, ak nastanú ústavou taxatívne vymedzené sociálne udalosti, ktoré špecifikuje legislatíva. Právne predpisy musia korešpondovať s princípmi právneho štátu, predovšetkým s tými, ktoré sa týkajú sociálneho statusu fyzických osôb – prijímateľov sociálnych služieb, s dopadom na zabezpečenie podmienok pre ich dôstojný život. Jeho zabezpečenie sa realizuje nielen prostredníctvom dôchodkových dávok, ale aj poskytovaním rôznych druhov sociálnych služieb vo formách upravených zákonom č. 488/2008 Z. z. v znení neskorších predpisov. 
V tejto súvislosti treba tiež pripomenúť dodržiavanie medzinárodných záväzkov Slovenskou republikou, v konkrétnom prípade čl. 3 písm. a), čl. 20 písm. b) Dohovoru o právach osôb so zdravotným postihnutím prijatým na pôde Organizácie spojených národov v roku 2007, ktorý Slovenská republika ratifikovala dňa 04. júla 20010(ďalej Dohovor), podľa ktorého je Dohovor založený na zásade rešpektovania prirodzenej dôstojnosti, osobnej nezávislosti, vrátane slobody voľby a samostatnosti osôb, ako i s čl. 20 písm. b) Dohovoru o právach osôb so zdravotným postihnutím, podľa ktorého sa zmluvné strany zaviazali prijať účinné opatrenia na zabezpečenie osobnej mobility s najväčšou možnou nezávislosťou pre osoby so zdravotným postihnutím, a to aj tým, že uľahčia prístup osôb so zdravotným postihnutím ku kvalitným pomôckam na mobilitu, zariadeniam, podporným technológiám a k rôznym formám asistencie a k sprostredkovateľom, a to aj zabezpečením ich finančnej dostupnosti. Dohovor o právach osôb so zdravotným postihnutím okrem toho explicitne zaväzuje zmluvné štáty poskytovať osobám so zdravotným postihnutím a ich rodinám nevyhnutnú ochranu a pomoc, ktorá by im umožnila plne a využívať rovnaké ľudské práva a základné slobody (Dohovor OSN o právach zdravotne postihnutých, preambula; tiež Európska sociálna charta, čl.16). 
Z toho vyplýva, že prístup k službám je základné právo zahrnuté v hospodárskych, sociálnych a kultúrnych právach uznávaných v rámci Všeobecnej deklarácie ľudských práv. Sociálne služby musia byť všeobecne dostupné, to je nezávislé od majetku či príjmu, cenovo dostupné, vysoko kvalitné, musia zaručiť spravodlivý prístup pre všetky znevýhodnené osoby. Sociálne služby musia zodpovedať potrebám prijímateľov (Uznesenie EK, 2011, INI, čl.35), a nie záujmom poskytovateľov (verejných a neverejných). 

Ad. 1/ Zásadná pripomienka – posilnenie kompetencií prijímateľov sociálnych služieb : 
Novela nerieši v zmysle Dohovoru posilnenie kompetencií osôb závislých na pomoci inej osoby tak, aby si každý individuálne mohol zvoliť pre neho najefektívnejší a najvhodnejší spôsob zaistenia potrieb, a neposkytuje osobám so zdravotným postihnutím a ich rodinám nevyhnutnú ochranu a pomoc, ktorá by im umožnila plne a rovnako využívať svoje práva. Základným nástrojom finančného zabezpečenia potrieb osôb so zdravotným postihnutím a osôb, ktoré strácajú schopnosť starostlivosti o seba z dôvodu veku je príspevok na starostlivosť a zaistenie starostlivosti ako štátna dávka, tak ako je to v iných krajinách EU, vrátane Čiech. Slovenská podoba novely zákona o sociálnych službách v duchu neoliberalizmu obhajuje výhradne príjmy poskytovateľov sociálnych služieb a na nich napojených firiem. Okrem iného ide o v celku priehľadný pokus o privatizáciu sociálnych služieb! 

Ad 2/ Zásadná pripomienka: 
§ 2, odst. 8: Definícia chudoby 
Znenie návrhu: 
„Koncentrovaná a generačne reprodukovaná chudoba podľa odseku 2 písm. h) je dlhodobo pretrvávajúca nepriaznivá sociálna situácia skupiny fyzických osôb z dôvodu súčasného výskytu negatívnych javov, ktorými sú najmä vysoká miera dlhodobej nezamestnanosti, hmotná núdza, nízka úroveň vzdelanosti, nedostatočné hygienické návyky, nedostupnosť tovarov a služieb, výskyt sociálnopatologických javov a vysoká tolerancia k nim“. 
Definícia chudoby v intenciách neoliberalizmu je celkom neprijateľná. Navrhujeme ju pre jej neadekvátnsoť a vágnosť vyhodiť a nahradiť ju definíciou pojmu chudoby zavedenou na pôde OSN – chudoba ako porušovanie ľudských práv, teda z hľadiska neexistencie alebo nedostatku istých základných slobôd. 
Zdôvodnenie: 
Radikálne neoliberálno-konzervatívna definícia chudoby vychádza z nezdôvodnených psychologických predpokladov, že väčšina ľudí je nezodpovedných. Príčinu sociálnych problémov a sociálnopatologických javov sa pripisuje jednotlivcovi. Tým odvracia pozornosť od štrukturálnej podstaty sociálnych problémov ako sú ekonomická kríza, nedostatok pracovných miest, diskriminácia a pod. Definíciu, ktorú presadzuje slovenská novela zákona o sociálnych službách už prinajmenšom 20 rokov odmietajú samotní západní ideológovia pravice. Dôvodom zavedenia takejto skreslenej definície do zákona o sociálnych službách je podľa Dôvodovej správy „legitimizovať zaradenie komunitných centier do systému sociálnych služieb“ a naviazať ich na systém verejných zdrojov. Cieľom týchto centier má byť “znižovanie chudoby a miery sociálneho vylúčenia”. Medzi základné odborné činnosti, ktoré autori novely navrhujú v komunitných centrách patrí „tzv. sprevádzanie, resp. asistencia, vykonávanie preventívnych aktivít (to je aktivity spojené so zberom a s odstraňovaním injekčných striekačiek, distribúciu rôznych materiálov, poskytovanie praktických informácií o bezpečnom sexuálnom správaní a v oblasti hygieny a zdravia, finančné a protidlhové poradenstvo), pomoc deťom pri vzdelávaní, ale aj zabezpečovanie rôznych záujmových činností (viď Dôvodová správa). § 2, odst. 8 svedčí o tom, že tvorcovia novely nevedia odlíšiť sociálne a sociálno-psychologické problémy a boj proti chudobe si mýlia so zdravotnou osvetou. Fakt, že si nevšímajú, že existuje aj fenomém pracujúcej chudoby, nerozlišujú absolútnu a relatívnu chudobu, rozsah a hĺbku chudoby svedčí o tom, že tvorcovia novely majú skreslenú optiku reflektovania chudoby v SR. 

Ad 3/ Zásadná pripomienka: 
§ 9, odst. 10 – Povinnosti poskytovateľa sociálnej služby - supervízia 
Znenie zákona: 
„Poskytovateľ je povinný za účelom zvýšenia odbornej úrovne a kvality poskytovanej služby vypracovať a uskutočňovať program supervízie.“ 
Navrhujeme vypustiť§ 9 odst. 10 zo zákona 448/ 2008 o sociálnych službách a o zmene a doplnení zákona č.455/1991 Zb. o živnostenskom podnikaní (živnostenský zákon) v znení neskorších predpisov. 
Zdôvodnenie: 
V slovenskej legislatíve o sociálnych službách ide o svojráznu interpretáciu nástrojov kvality sociálnych služieb. Tzv. supervízia prevádzkovaná na všetkých možných úrovniach u poskytovateľa neverejnými subjektmi napojenými prostredníctvom MPSVaR na čerpanie verejných financií je pri súčasnom nedostatku verejných zdrojov a za súčasnej finančnej situácie prijímateľov zbytočným odčerpávaním verejných finančných prostriedkov, ktoré zbytočne navyšujú ekonomicky oprávnené náklady na poskytovanie sociálnej služby (viď príloha Náklady na supervíziu). Spájať kvalitu poskytovania sociálnych služieb s tzv. supervíziou, ktorá má desiatky interpretácií zakotvených v psychoanalýze a považovať ju za záruku kvality poskytovanej sociálnej služby a zvýšenia profesionality práce je neprípustné preferovania jedného vágneho prístupu na úkor iných, štandardizovaných systémov kvality. Vzhľadom na neurčitosť a konfúznosť pojmu supervízia aj české Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny nezahrnulo supervíziu do Zákona 108/2006 o sociálnych službách. 
Pre ilustráciu uvádzame niekoľko definícii supervízie v sociálnych službách: 
Psychoterapeut A. Hess definuje supervíziu v tzv. pomáhajúcich profesiách ako „čisto medziľudskú interakciu. Jej cieľom je, aby sa jedna osoba , supervízor, stretávala s druhou osobou, supervidovaným, v snahe zlepšiť schopnosť supervidovaného účinne pomáhať ľuďom“ (In: Hawkins, P., Shohet, R.: Supervize v pomáhajícich profesích. Praha: Portál, 2004, 59). 

Táto definícia supervízie sa podobá ďalšej, od psychológa C. Loganbilla, najčastejšie používanej v tzv. pomáhajúcich profesiách: „Supervízia je intenzívny, medziľudsky zameraný individuálny vzťah, v ktorom je úlohou jednej osoby uľahčovať rozvoj terapeutickej kompetencie druhej osoby“ ((In: Hawkins, P., Shohet, R.: Supervize v pomáhajícich profesích. Praha: Portál, 2004, 59). 
Psychologizmus výrazne ovplyvnil chápanie supervízie aj u niektorých slovenských sociálnych pracovníkov. Supervízia je „terapia práce supervizanta, nie jeho osobnosti“ a to prostredníctvom nasledujúcich techník: brainstorming, hranie rolí, modelovanie správania, riadená reflexia (Oláh M., Schavel M., Tomka M.: Príručka pre skvalitnenie supervízie v detských domovoch, 2008, 20). 
Obdobne chápe funkciu supervízie J.Gabura inšpirovaný psychoterapeutickým chápaním supervízie. Podľa neho supervízia „bráni sociálnemu pracovníkovi upadnúť do stereotypov, prináša mu alternatívne pohľady na riešenie klientovho problému, je prevenciou jatropatogenizácie klienta a prostriedkom skvalitňovania práce s klientom“ (Sprevádzanie v praxi. Poradenstvo a učenie. Princípy sociálnej práce. 1999, s.158, 174). 
Iní ju chápu ako popis zariadení sociálnych služieb po technickej, personálnej a ekonomickej stránke (viď Rada pre poradenstvo v sociálnej práci: Supervízie DSS v pôsobnosti BSK, Bratislava 2008) 

Ad 4/ Zásadná pripomienka: 
§ 17, odst.1 – úhrada za užívanie spoločných priestorov pre ambulantnú formu pobytu 
Návrh v novele: 
“V § 17 ods. 1 sa na konci bodka nahrádza čiarkou a pripájajú sa tieto slová: „užívanie spoločných priestorov a poskytovanie vecných plnení spojených s poskytovaním ambulantnej sociálnej služby v týchto priestoroch.“. 
Navrhujeme zrušiť znenie návrhu. Zaradenie užívania spoločných priestorov do činnosti v zmysle sociálnej služby je nonsens a je výrazom úsilia tvorcov zákona zabezpečiť čo najväčší príjem pre poskytovateľa a upratovačské firmy, aj za cenu duplicitného účtovania obslužných činností prijímateľom prostredníctvom zavedenia do zákona kvázi činnosti. 
Zdôvodnenie: 
Dôvodová správa zavádzajúco uvádza, že motívom novely zákona je, že „poskytovateľom sociálnych služieb pri užívaní takýchto priestorov vznikajú náklady (napr. náklady na upratovanie, vykurovanie, osvetlenie), pričom ich nebolo možné v rámci úhrady požadovať“. Tvorcovia zákona zamlčali fakt, že aj prijímatelia ambulantnej formy podľa Zmluvy o poskytovaní sociálnej služby platia úhradu za upratovanie ako obslužnú činnosť, pričom využívajú len spoločné priestory. Tvorcovia zákona ale v novele zákona neriešia zásadný problém priestorových podmienok pre ambulantné formy pobytu pri osobách s obmedzenou schopnosťou pohybu. V praxi prijímatelia ambulantnej formy pobytu majú vyčlenené len tzv. spoločenské priestory. Podľa vyhl., 532/2002 o všeobecných technických požiadavkách na stavby užívané osobami s obmedzenou schopnosťou pohybu, príloha, odst. 241 a 2.4.2 manipulačný priestor pre človeka na vozíku je kruh s priemerom 150 cm. Keďže spoločenské priestory v zariadeniach sociálnych služieb predovšetkým pri kombinovaných formách pobytu (ambulantná, týždenná, ročná) nespĺňajú tieto podmienky, tak zriaďovatelia fakultatívne uplatňujú vyhl. 259/2008 (BSK) podľa ktorej je pre 1 prijímateľa v spoločenskej miestnosti vyčlenený priestor 1m2, čo absolútne neumožňuje prijímateľom na vozíku slobodný pohyb. Vytvorenie priestorových podmienok, v ktorých sa osoba na vozíku môže slobodne pohybovať a kde jej nehrozí riziko úrazu z dôvodu nedostatočných priestorov je predpokladom rešpektovania ľudskej dôstojnosti prijímateľa, ktorú ako povinnosť má uložiť poskytovateľovi zákon. 

Ad 5/ Zásadná pripomienka 
§ 17, odst. 4 - Povinnosť odoberať stravu 
Návrh v novele: 
„(4) Pri poskytovaní sociálnej služby v zariadení s celoročnou pobytovou formou alebo týždennou pobytovou formou s poskytovaním stravovania je poskytovateľ sociálnej služby povinný poskytovať celodenné stravovanie, za ktoré sa považujú raňajky, obed, večera a dve vedľajšie jedlá; pri diabetickej diéte, pri bielkovinovej diéte a pri výživnej diéte tri vedľajšie jedlá. Prijímateľ sociálnej služby v zariadení s celoročnou pobytovou formou alebo týždennou pobytovou formou s poskytovaním stravovania je povinný odobrať v rámci tejto sociálnej služby aspoň dve jedlá denne, z ktorých jedno musí byť obed alebo večera. Pri poskytovaní sociálnej služby v zariadení ambulantnou formou s poskytovaním stravovania je poskytovateľ sociálnej služby povinný poskytovať stravovanie v rozsahu raňajok, desiaty, obedu a olovrantu. Prijímateľ sociálnej služby v zariadení ambulantnou formou s poskytovaním stravovania je povinný odobrať v rámci tejto sociálnej služby aspoň jedno jedlo denne. 
Navrhujeme zrušiť znenie návrhu ako protiústavné a v rozpore s medzinárodnými záväzkami SR. Predmetný návrh je v rozpore so zásadou rešpektovania osobnej nezávislosti, vrátane slobody voľby a samostatnosti osôb so zdravotným postihnutím v zmysle Dohovoru OSN. 

Zdôvodnenie: 
Stravovanie v DSS treba chápať ako právo prijímateľa sociálnej služby nie jeho povinnosť. Je nesporné, že rozsah odoberania stravy v zariadení sociálnych služieb nemôže byť prijímateľovi uložené zákonom ako povinnosť ale záujem odoberať stravu a počet odobratých jedál má byť individuálne dohodnutý s prijímateľom a potvrdený v Zmluve o poskytovaní sociálnej služby uzatvorenej podľa § 74, odst.1 zákona o sociálnych službách. 
Dôvodová správa zavádzajúco uvádza motiváciu zmeny zákon: „Prijímatelia údajne odmietali odoberať stravu v zariadení v snahe ušetriť svoje finančné prostriedky, tak ich treba zákonom donútiť jesť“ (Dôvodová správa). Tento pseudopaternalizmus presadzovaný tvorcami zákona, ktorý upiera právo prijímateľom slobodne sa rozhodnúť či a v akom rozsahu budú odoberať stravu zo zariadenia len kamufluje skutočnosť, že strava vo väčšine zariadení je zabezpečovaná dodávateľsky, externými podnikateľskými organizáciami. Prijímatelia sociálnej služby si musia kupovať obed alebo večeru tam, kde nechcú, teda v miestnej jedálni zariadenia, aj keď namietali, že jedlo je drahé a nekvalitné. SENIORI MUSIA JESŤ, ČO IM NAVARIA. (31.03.2013; Televízna stanica STV 1; Správy RTVS; 19.00; por. 8/22; RÁCZ Zoltán) Dostupné na: http://www.stv.sk/online/archiv/spravy-stv?date=2013-03-31&id=52878&playerType= 

Ad 6/ Zásadná pripomienka 
§ 49 ods. 1, 3, 4 až 9 - Lekárska posudková činnosť 
Návrh v novele: 
(1) Lekárska posudková činnosť na účely posúdenia odkázanosti fyzickej osoby na pomoc inej fyzickej osoby je hodnotenie a posudzovanie zdravotného stavu fyzickej osoby a zmien zdravotného stavu fyzickej osoby, ktoré vykonáva „posudzujúci zdravotnícky pracovník“ na základe zmluvy s obcou alebo vyšším územným celkom. .. 
Navrhujeme zrušiť znenie návrhu ako protiústavné, diskriminačné a v rozpore s medzinárodnými modelmi posudkovej činnosti. 
Zdôvodnenie: 
Ústava SR Čl. 39 ods. 1 ústavy a čl. 30 ods. 1 listiny garantuje občanom právo na primerané hmotné zabezpečenie, ak nastanú ústavou taxatívne vymedzené sociálne udalosti, medzi ktoré patrí aj zdravotné postihnutie a nespôsobilosť na prácu. Zdravotné postihnutie je sociálnou udalosťou, ktorá zakladá nárok na sociálne dávky a sociálne služby. Posudzovanie zdravotného stavu je vysoko odborne náročná činnosť s požiadavkou na kvalifikáciu lekárov, ktorí môžu uvedené kompetencie výlučne plniť. Hlavným obsahom dokladu, ktorý orgán LPS vydáva – posudku – je vyhodnotenie, či posudzovaná osoba (žiadateľ o sociálnu službu) spĺňa zdravotnú podmienku pre priznanie dávky sociálneho zabezpečenia. Preto sa vývoj v Európe uberá smerom oddelenia posudzovania zdravotného stavu od rozhodovania o dávke. Posudkoví lekári nech posudzujú zdravotný stav a konštatujú pracovnú neschopnosť a invaliditu, pod dohľadom revíznych lekárov alebo iného verejnoprávneho subjektu spravujúceho dávky. O poskytnutí dávok podmienených zmenou/zhoršením zdravotného stavu nech rozhodujú úradníci. Argument je jednoduchý, lekár môže posúdiť zdravotný stav, avšak dávkový špecialista musí posúdiť ostatné náležitosti pre vznik nároku na dávku. Tým sa celá agenda zefektívni, pretože každý bude robiť to, na čo bol pripravený. Zmenší sa priestor pre zneužívanie systému, prípadne korupciu. 
Je nesporné, že výkony lekárov ani činnosť posudkových lekárov - špecialistov nemôžu suplovať „sestry s vysokoškolským vzdelaním II. stupňa v odbore ošetrovateľstvo s 10 ročnou praxou v ústavnom zdravotníckom zariadení“. Z toho dôvodu okruh osôb oprávnených vykonávať lekársku posudkovú činnosť (sociálny pracovník, zdravotná sestra a iné tretie osoby) uvedené v návrhu zákona je nelegitímny. Vzhľadom na vyššie uvedené Dôvodová správa zavádzajúco uvádza, že „Posudzovanie potreby a rozsahu pomoci inou osobou pri úkonoch sebaobsluhy sestrou s vysokoškolským vzdelaním nemá na Slovensku tradíciu, ale v iných krajinách už sestry takúto odbornú činnosť vykonávajú (napr. Rakúsko)“. Zákon nemá slúžiť vytváraniu pracovných miest pre tisíce absolventov sociálnej práce a ošetrovateľstva, ktorých mzdy majú zaplatiť prijímatelia sociálnej služby. 

Ad 7/ Zásadná pripomienka 
§ 51a - Vylúčenie vykonávania posudkovej činnosti 
Znenie zákona: 
„Posudková činnosť podľa tohto zákona sa nevykonáva, ak sa bude poskytovať sociálna služba fyzickej osobe, ktorá bude platiť úhradu za sociálnu službu najmenej vo výške ekonomicky oprávnených nákladov spojených s poskytovaním tejto sociálnej služby, a ak sa jej bude poskytovať pomoc pri odkázanosti na pomoc inej fyzickej osoby.“ 
Navrhujeme zrušiť predmetné znenie paragrafu z dôvodu diskriminácie prijímateľov na základe majetku. Výber prijímateľov odporuje povahe sociálnej služby. Je porušením Uznesenia EP, čl. 7 a čl. 10 (diskriminácia prijímateľov na základe majetku a príjmu) 
Zdôvodnenie: 
Zákon 50/2012 vytvoril dve kategórie prijímateľov sociálnych služieb. Prijímateľov sociálnych služieb, ktorým majetkový status umožní uzavrieť predloženú zmluvu o poskytovaní sociálnych služieb bez posudzovania, lebo na zaplatenie vyčíslenej úhrady za sociálnu službu budú mať dostatočné príjmy a majetok a na občanov, ktorí pre nedostatok príjmov a majetku budú vylúčení z poskytovania sociálnych služieb. Oslobodenie samoplatcov od posudzovania u všetkých registrovaných poskytovateľov z hľadiska odkázanosti v zmysle zákona 50/2012, § 51a je porušením Uznesenia EP, čl. 7 a čl. 10 (diskriminácia prijímateľov na základe majetku a príjmu) 

Ad 8/ Zásadná pripomienka 
§ 71, odst.4 - protiústavnosť pre zdravotnícke úkony v rozsahu ošetrovateľskej starostlivosti 
Znenie zákona: 
(4) Úhrada zdravotných výkonov ošetrovateľskej starostlivosti poskytovaných sestrou špecialistkou v ošetrovateľstve vo vnútornom lekárstve,37) sestrou špecialistkou v pediatrickom ošetrovateľstve37) alebo sestrou špecialistkou v komunitnom ošetrovateľstve37) v zariadení uvedenom v § 35, 36, 38 a 39 môže byť financovaná z prostriedkov verejného zdravotného poistenia. 
Novela nerieši protiústavnosť pre zdravotnícke úkony v rozsahu ošetrovateľskej starostlivosti. 
Zdôvodnenie: 
V rámci ekonomicky oprávnených nákladov sú vykazované aj zdravotnícke úkony v rozsahu ošetrovateľskej starostlivosti. V tomto bode ide o rozpor s Ústavou SR, lebo podľa Čl.40 “Každý má právo na ochranu zdravia. Na základe zdravotného poistenia majú občania právo na bezplatnú zdravotnú starostlivosť a na zdravotnícke pomôcky za podmienok, ktoré ustanoví zákon.“ Je teda namieste otázka, ako je možné, že predkladateľ zákona vyžaduje, aby za tieto úkony seniori a zdravotne postihnutí ľudia v zariadeniach sociálnych služieb platili v ekonomicky oprávnených nákladoch. Tieto zdravotné úkony v rozsahu ošetrovateľskej starostlivosti by teda mali zariadeniam preplácať zdravotné poisťovne. 

Ad 9/ Zásadná pripomienka 
§ 72 ods. 2 zákona – Úhrada za sociálnu službu 
Znenie zákona: 
(2) Verejný poskytovateľ sociálnej služby určuje sumu úhrady za sociálnu službu, spôsob jej určenia a platenia úhrady zmluvou podľa § 74 v súlade so všeobecne záväzným nariadením obce alebo vyššieho územného celku, najviac vo výške ekonomicky oprávnených nákladov. 
Námietka nesúladu zákona o sociálnych službách s čl. 39 ústavy a s čl. 30 ods. 1 Listiny základných práv a slobôd. 
Zdôvodnenie: 
Kritérium priemerných ekonomicky oprávnených nákladov je vágne a neurčité. Nepoužiteľnosť a neadekvátnosť EON konštatovali aj predstavitelia ZMOS. Ekonomicky oprávnené náklady sa v rámci samosprávnych krajov ale aj v rámci sociálnych zariadení toho istého druhu a kraja značne líšia, niekde sa pohybujú až do výšky 1 400 euro na mesiac. Závisia od stavebného a architektonického riešenia daného zariadenia, cez nastavenie resp. nenastavenie úsporných energetických režimov, zateplenia objektu zabezpečovanie upratovačských služieb, stravovacích služieb dodávateľským spôsobom, otázne sú ceny dodávaných tovarov, atď. Teda ide o náklady poskytovateľa sociálnej služby, na ktoré nemá najmenší vplyv prijímateľ sociálnej služby, ktorý ich má však zaplatiť. 
Zákon nenúti zriaďovateľa a poskytovateľa sociálnych služieb šetriť finančné prostriedky, efektívne a účelne ich vynakladať. Plytvanie sa prenáša do priemerných ekonomických nákladov všetkých zariadení sociálnych služieb porovnateľného druhu a formy sociálnej služby v územnom obvode príslušnej obce alebo vyššieho územného celku. Neefektívnosť sa takto prenáša prostredníctvom priemerných ekonomicky oprávnených nákladov na prijímateľov sociálnych služieb. Zverejňovanie faktúr na webovej stránke a verejné obstarávanie, ktoré sa vydávajú za nástroj transparentnosti hospodárenia s verejnými financiami nie je zárukou efektívnosti riadenia. 
Legislatíva nezakazuje expressis verbis stanoviť neadekvátnu výšku úhrad aj pre deti so zdravotným postihnutím, ktoré si v zariadení sociálnych služieb plnia povinnú školskú dochádzku, ako to dokazuje prípad Denného stacionára v Kežmarku, ktorý zastupiteľstvo mesta Kežmarok zrušilo, pretože rodičia nemohli platiť úhradu vo výške 470€ mesačne. 

Ad 10/ Zásadná pripomienka 
Znenie platného zákona § 72 ods. 11 až 18 – overovanie majetku. 
(11) Za majetok sa na účely platenia úhrady za poskytovanú sociálnu službu uvedenú v § 31 a § 34 až 41 považujú nehnuteľné veci a hnuteľné veci, vrátane peňažných úspor, a ak to ich povaha pripúšťa, aj práva a iné majetkové hodnoty, ktorých súčet hodnoty je vyšší ako suma 10 000 eur. Prijímateľ sociálnej služby a fyzické osoby uvedené v § 73 ods. 10 preukazujú na účely posúdenia majetok, ktorý vlastnia v čase podania žiadosti o uzatvorenie zmluvy o poskytovaní sociálnej služby a počas poskytovania sociálnej služby. Za majetok prijímateľa sociálnej služby a fyzických osôb uvedených v § 73 ods. 10 možno považovať len podiel majetku pripadajúci na tohto prijímateľa sociálnej služby a na tieto osoby. 
(12) Skutočnosť, či súčet hodnoty posudzovaného majetku presahuje sumu 10 000 eur, sa preukazuje na osobitnom tlačive uvedenom v prílohe č. 4b s osvedčeným podpisom. Ak sú pochybnosti o hodnote majetku, obec alebo vyšší územný celok zabezpečí overenie jeho hodnoty znaleckým posudkom a uhradí náklady súvisiace s vyhotovením tohto posudku. Prijímateľ sociálnej služby a fyzické osoby uvedené v § 73 ods. 10 sú povinní pri vypracovaní znaleckého posudku umožniť znalcovi vykonať obhliadku majetku a predložiť doklady týkajúce sa majetku... 
Navrhujeme zrušiť ustanovenia zákona § 72, odst. 11-18, zavedené pravicovou vládou v r.2012. Je neprípustné napĺňať príjmovú časť rozpočtu samospráv z invalidných dôchodkov a majetku osôb so zdravotným postihnutím a majetku ich príbuzných! Prístup k službám je základné právo zahrnuté v hospodárskych, sociálnych a kultúrnych právach uznávaných v rámci Všeobecnej deklarácie ľudských práv. Sociálne služby musia byť všeobecne dostupné, to je nezávislé od majetku či príjmu, cenovo dostupné, vysoko kvalitné, musia zaručiť spravodlivý prístup pre všetky znevýhodnené osoby. Sociálne služby musia zodpovedať potrebám prijímateľov (INI, čl.35). 
Zdôvodnenie: 
Platná úprava zákona je diskriminačná, porušuje základné práva a slobody osôb so zdravotným postihnutím a ich rodinných príslušníkov!. Viazať poskytovanie sociálnej služby na výšku majetku (§ 72, odst. 11), a právne ukotviť overovanie hodnoty majetku znaleckým posudkom ((návrh § 72, odst. 12) je v hrubom rozpore s Ústavou SR, čl. 3 ods. 1, 3, podľa ktorého „základné práva a slobody sa zaručujú na území Slovenskej republiky všetkým bez ohľadu na...majetok...". Okrem týchto článkov aj čl. 3 a 4, čl. 20 ods. 1 - každý človek má právo vlastniť majetok. 
Rovnako to odporuje Dohovoru OSN o právach osôb so zdravotným postihnutím, čl. 12, odst. 5 „zmluvné strany prijmú všetky primerané a účinné opatrenia na zabezpečenie rovnakého práva osôb so zdravotným postihnutím vlastniť alebo dediť majetok, spravovať svoje finančné záležitosti a mať rovnaký prístup k bankovým pôžičkám, hypotékam a iným formám finančného úverovania, a zabezpečia, aby osoby so zdravotným postihnutím neboli svojvoľne zbavené svojho majetku“. 
Navyše, znenie ods. § 72, ods. 12 stigmatizuje prijímateľov sociálnej služby ako morálne nespôsobilých, čo je v príkrom rozpore s čl. 8, ods. 1a) a c) Dohovoru o právach osôb so zdravotným postihnutím, ktorý zaväzuje zmluvné štáty prijať okamžité a účinné opatrenia na podporu dôstojnosti osôb so ZP, povedomia o schopnostiach a prínose osôb so zdravotným postihnutím a čl. 8, odst.2, písm ii. v zmysle ktorého zmluvné štáty sú povinné prijať opatrenia, ktoré podporujú pozitívne vnímanie a väčšie spoločenské povedomie vo vzťahu k osobám so zdravotným postihnutím! 
Ad 11/ Zásadná pripomienka 
§ 73, ods. 10, odst.13 - Alimentačná povinnosť rodičov voči dospelým deťom so zdravotným postihnutím; alimentačná povinnosť dospelých detí voči rodičom. 
Znenie zákona: 
(10) Ak podľa odsekov 1 až 5 nevznikne prijímateľovi sociálnej služby povinnosť platiť úhradu za sociálnu službu alebo jej časť, prechádza táto povinnosť postupne na rodičov a deti, ak sa ich príjem neposudzuje spoločne s príjmom prijímateľa sociálnej služby; rodičom alebo deťom po zaplatení úhrady za sociálnu službu musí mesačne zostať 1,3 násobku sumy životného minima ustanovenej osobitným predpisom 
(13) Ak podľa odsekov 1 až 5 nevznikne prijímateľovi sociálnej služby povinnosť platiť úhradu za sociálnu službu alebo jej časť a táto povinnosť nevznikne ani rodičom alebo deťom a prijímateľ sociálnej služby zomrie, nezaplatená úhrada za sociálnu službu alebo jej časť je pohľadávka poskytovateľa sociálnej služby, ktorá sa uplatňuje najneskôr v konaní o dedičstve. 
Novela síce navrhuje zvýšiť sumu, ktorá musí od začiatku budúceho roka zostať klientom zariadení sociálnych služieb po uhradení poplatku za sociálnu službu, ale nezaplatenú úhradu musia uhradiť rodičia a dospelé deti prijímateľov! (pozri § 73, odst. 1-5, odst.10). Ak chceme hovoriť o ochrane rodín so zdravotne postihnutým členom navrhujeme zrušiť alimentačnú povinnosť rodičov voči dospelým deťom so zdravotným postihnutím, zrušiť alimentačnú povinnosť detí voči rodičom. Zákon diskriminuje rodiny, ktorým sa narodí postihnuté dieťa, pretože ich zaväzuje celý život platiť za sociálnu službu pre svoje dospelé dieťa – invalida z mladosti. 
Zdôvodnenie. 
Dohovor o právach osôb so zdravotným postihnutím je založený na zásade rešpektovania prirodzenej dôstojnosti, osobnej nezávislosti, vrátane slobody voľby a samostatnosti osôb. V zmysle čl. 20 písm. b) Dohovoru o právach osôb so zdravotným postihnutím zmluvné strany sa zaviazali prijať účinné opatrenia na zabezpečenie osobnej mobility s najväčšou možnou nezávislosťou pre osoby so zdravotným postihnutím, a to aj tým, že uľahčia prístup osôb so zdravotným postihnutím ku kvalitným pomôckam na mobilitu, zariadeniam, podporným technológiám a k rôznym formám asistencie a k sprostredkovateľom, a to aj zabezpečením ich finančnej dostupnosti. Sme toho názoru, že ustanovenie § 72 ods. 2 zákona č. 488/2008 Z. z. v znení neskorších predpisov obmedzuje slobodu voľby a osobnú nezávislosť prijímateľov sociálnych služieb – invalidov z mladosti, pretože viaže slobodu voľby dospelého človeka postihnutého od narodenia na finančné možnosti jeho rodičov platiť za dospelé deti. Prijatá právna úprava aplikovaním ustanovenia § 73 ods. 10, odst.13 zákona č. 488/2008 Z. z. v znení neskorších predpisov namiesto integrácie zdravotne postihnutých prijímateľov sociálnych služieb povedie k ich sociálnemu vylúčeniu. 
K zrušeniu alimentačnej povinnosti detí voči rodičom. 
Podľa súčasnej filozofie zákona rodiny nesú plné bremeno starostlivosti, kým sa situácia nestane úplne neudržateľná. Potom volia inštitucionálne možnosti. Ak je ústavná starostlivosť vnímaná ako zúfalé opatrenia, má tendenciu byť stigmatizovaná, zvyšuje zraniteľnosť rodiny, ktorá zabezpečuje starostlivosť a starostlivosť je zredukovaná na zdroje. Rozhodnutie zaradiť člena rodiny do inštitúcie by nemal byť zúfalý čin, ale odôvodnené rozhodnutie. Aj keď podpora rodiny v dlhodobej starostlivosti je pozitívom, nemôžeme jednoducho predpokladať, že rodina musí poskytnúť potrebnú starostlivosť v plnom rozsahu. Priemerný vek seniorov odkázaných na sociálne služby je cca 85 rokov a ich „detí“ 60-65 rokov, čiže samé sú na prahu staroby. Minimálnym argumentom pre odmietnutie tzv. starostlivosti v rodine je náročnosť starostlivosti o seniora (napríklad rastúci výskyt Alzheimerovej choroby, zdravotný stav populácie „detí“ vo veku cca 65 rokov, vo väčšine prípadov jednoznačne nemožnosť takúto starostlivosť v byte z dôvodu bytových podmienok, výška dôchodkov a príjmová situácia rodín). Analógia medzi rodičovskými povinnosťami k deťom a záväzkami rodiny voči dospelým zdravotne postihnutým členom rodiny je pravdepodobne viac rušivá ako užitočná. Snaha v zákone ukotviť zákonom ukotvenú povinnosť rodiny zabezpečiť starostlivosť o svojho dospelého člena svedčí o ideologickej jednostrannosti, ktoré preferuje konzervatívne chápanie rodiny a spoločnosti stotožnenej so štátom, čo odporuje preambule Ústavy SR, ktorá sa neviaže na žiadnu ideológiu.. 

Ad 12/ Zásadná pripomienka 
§ 74 ods. 5 – vylúčenie samoplatcov z posudzovania 
Znenie novely 
(5) Ak má fyzická osoba záujem o poskytovanie sociálnej služby uvedenej v odseku 2 písm. c) a d), je povinná predložiť aj právoplatné rozhodnutie o jej odkázanosti na pomoc inej fyzickej osoby; to neplatí pre fyzickú osobu, ktorej sa má poskytovať sociálna služba bezodkladne podľa § 8 ods. 6, fyzickú osobu uvedenú v § 35 ods. 1 písm. b) a fyzickú osobu, ktorá bude platiť úhradu najmenej vo výške ekonomicky oprávnených nákladov.“. 
Navrhujeme zrušiť predmetné znenie paragrafu z dôvodu diskriminácie prijímateľov na základe majetku. Výber prijímateľov odporuje povahe sociálnej služby. Je porušením Uznesenia EP, čl. 7 a čl. 10 (diskriminácia prijímateľov na základe majetku a príjmu) 
Zdôvodnenie: 
Uvedené paragrafy zákona § 72, odst. 11-18 a § 74 ods. 5 diskriminujú menej majetné, resp. nemajetné osoby so zdravotným postihnutím, čo je v rozpore s čl. ( čl. 4, ods. 1. písm. b) Dohovoru o právach osôb so zdravotným postihnutím, ktorým sa zmluvné strany zaväzujú zabezpečiť plné uplatňovanie všetkých ľudských práv a základných slobôd pre všetky osoby so ZP a prijať príslušné opatrenia vrátane zákonodarstva na úpravu alebo zrušenie existujúcich zákonov, predpisov, zvykov a praktík, ktoré predstavujú diskrimináciu osôb so ZP. 

Ad 13/ Zásadná pripomienka 
V § 74 ods. 14, písm. b - Zmluva o poskytovaní sociálnej služby 
Znenie zákona: 
Poskytovateľ sociálnej služby môže jednostranne vypovedať zmluvu o poskytovaní sociálnej služby, ak: 
b) prijímateľ sociálnej služby neuzatvorí dodatok k zmluve o poskytovaní sociálnej služby podľa odseku 12, 
Navrhujeme vypustiť písm. b), pretože ide o jednoznačné zvýhodňovanie poskytovateľa a znevýhodnenie prijímateľa. Vzťah prijímateľom a poskytovateľom je asymetrický, odporujúci podmienkam a kritériám uzatvárania platných zmlúv. 
Zdôvodnenie: 
Samosprávy nerešpektujú platnú legislatívu o sociálnych službách a nerešpektujú ani protest prokurátora v otázke stanovenia úhrad. Prijímateľ nemá možnosť sa odvolať proti nesprávne vypočítanej úhrade alebo neadekvátnej výške úhrady (nepodpísanie dodatku vedie k zrušeniu sociálnej služby). 

Ad 14/ Zásadná pripomienka 
§ 98 - Dohľad nad poskytovaním sociálnych služieb a kontrola vo veciach sociálnych služieb. 
Znenie zákona: 
(1) Ministerstvo vykonáva dohľad nad dodržiavaním tohto zákona a všeobecne záväzných právnych predpisov pri 
a) poskytovaní sociálnej služby a spôsobe jej vykonávania najmä z hľadiska dodržiavania základných ľudských práv a slobôd, 
b) uzatváraní zmlúv o poskytovaní sociálnej služby, 
c) dodržiavaní záväzkov zo zmluvy o poskytovaní sociálnej služby, 
d) vykonávaní odborných činností, na ktoré bola udelená akreditácia. 
Zaviesť Inšpektorát kvality sociálnych služieb. V zákone treba jasne stanoviť, kto, ako, v akých intervaloch musí kontrolovať dodržiavanie štandardov poskytovania sociálnych služieb; aké sú sankcie za ich nedodržiavanie! 
Zdôvodnenie 
Tvorcovia zákona asi nezaregistrovali medializované prípady porušovania ľudských práv a slobôd v zariadeniach sociálnych služieb. Mechanizmom, ktorý zaistí odbornosť, bezpečnosť sociálnej služby a dodržiavanie práv prijímateľov sociálnych služieb je účinná a funkčná kontrola kvality poskytovaných sociálnych služieb – inšpekcia. V zákone treba jasne stanoviť, kto, ako, v akých intervaloch musí kontrolovať dodržiavanie štandardov poskytovania sociálnych služieb a aké sú sankcie za ich nedodržiavanie. 
Dnes má túto funkciu plniť zriaďovateľ a Odbor dohľadu nad sociálnymi službami MPSVa R, ktorý je v podstate nefunkčný. Na Slovensku je 911 poskytovateľov pobytových sociálnych služieb, z toho 327 neverejných. Podľa Správy o sociálnej situácii obyvateľstva za r. 2011 vykonalo MPSVR dohľad len v 22 zariadeniach sociálnych služieb, z čoho 3 boli prenesené z r.2010, 15 bolo dokončených a 4 začaté a prenesené do r. 2012. Pritom iba v 4 prípadoch nebolo zistenie porušenie zákonov. Dohľad nekoná ani v prípade úrazov prijímateľov. Jediným riešením pre prijímateľa je obrátiť sa na súd, čo je zdĺhavé a finančne náročné. 

Ad 15/ Zásadná pripomienka 
Príloha č.2: Podmienky kvality poskytovanej sociálnej služby 
Dôvodová správa síce deklaruje, že novela zavádza „novú oblasť podmienok kvality, ktorou sú základné ľudské práva a slobody“ avšak príloha č. 2 nazvaná Podmienky kvality poskytovanej sociálnej služby nemá adekvátnu štruktúru, absentuje racionálna kompozícia, logická skĺbenosť, konceptuálna precíznosť a jasnosť. Osobitne treba upozorniť na problém ľudskej dôstojnosti osôb so zdravotným postihnutím a seniorov (kritérium 1.1, kritérium 1.2), ktorá je exemplárnym príkladom nepochopenia ochrany ľudských práv a zavádzajúcej interpretácie Dohovoru OSN o právach osôb so zdravotným postihnutím. 
Hodnotiacu škálu plnenie podmienok kvality, tak ako je stanovená v novele zákone 448/2008, príloha č.2 považujeme za účelovú a zavádzajúcu. Ide o zásadné kritériá pre poskytovanie sociálnej služby, preto ich plnenie nemožno hodnotiť škálou prevažne nespĺňa či spĺňa dostatočne, spĺňa dobre a podobne. 
Zákon o sociálnych službách pri identifikácií štandardov kvality pre sociálnu službu musí jednoznačne vychádzať z európskeho rámca kvality sociálnych služieb stanoveného Výborom EK pre sociálnu ochranu ( SPC/2010(/10/8). V zmysle princípov a kritérií kvality európskeho rámca kvality potom treba prepracovať a doplniť § 9 zákona 448/2008 v znení neskorších predpisov o sociálnych službách v tom zmysle, že MPSVR v zákone jednoznačne zadefinuje pojmy ako princíp kvality a kritérium kvality poskytovanej soc. služby. Na základe kritérií kvality zadefinovať štandardy, nástroje a indikátory kvality. Na základe toho prepracuje prílohu č.2 zákona 448/2008 a zavedie účinný mechanizmus kontroly kvality sociálnych služieb. 

Ad 16/ Zásadná pripomienka 
Príloha č. 5 - Výška finančného príspevku pri odkázanosti fyzickej na pomoc inej fyzickej osoby 
V návrhu zákona ide o jednoznačné preferovanie neverejných poskytovateľov opatrovateľskej služby na úkor iných druhov sociálnych služieb. Stupeň odkázanosti je určený podľa rozsahu činností, ktoré osoba odkázaná na pomoc inej osoby vyžaduje. To znamená, že ten istý rozsah činností musí vykonať opatrovateľ ako rodinný príslušník (blízka osoba) ako i opatrovateľ z opatrovateľskej služby či zamestnanci pobytového zariadenia. Zákon diskriminuje cca 57 000 blízkych osôb, ktoré opatrujú rodinných príslušníkov (opatrovateľský príspevok 220 € + cca 185 € odvody), pričom sa opatrovateľský príspevok kráti o sumu o ktorú príjem opatrovaného presahuje 1,4 násobok životného minima (cca 290 €) a preferuje neverejné opatrovateľské služby výškou príspevku 449 €. 
Príspevok má smerovať k prijímateľovi nie poskytovateľovi sociálnej služby tak, aby si prijímateľ mohol vybrať a zabezpečiť službu podľa potrieb a podľa možností danej lokality (Dohovor OSN). Príspevok rieši aj problém s dostupnosťou sociálnych služieb a problém deinštitucionalizácie sociálnych služieb v tom zmysle, že prijímateľ nie je odkázaný len na oficiálneho poskytovateľa. Oficiálne služby sú totiž viazané vždy na určitú lokalitu. To znamená, že v danom regióne musí byť dostatočne veľká cieľová skupina, ktorá navyše musí mať dostatočný príjem, aby si službu mohla kúpiť. V opačnom prípade poskytovateľ nezabezpečí službu. Deinštitucionalizácia sociálnych služieb je kľúčové právo prijímateľa sociálnej služby na dosiahnutie najvyššie možnej úrovne fyzického a duševného zdravia (Pakt o hospodárskych, sociálnych a kultúrnych právach). Toto právo zahŕňa „právo na prístup a prospech zo zdravotných a sociálnych služieb, ktoré umožní ľuďom stať sa nezávislými a ktoré ... podporujú ich sociálnu integráciu“. Ide teda primárne o právo prijímateľa na nezávislý spôsob života a slobodu voľbu, nie o právo poskytovateľa na príjem z verejných zdrojov! 
Uvedené pripomienky ilustrujú fakt, že tvorcovia zákona napriek zmene vlády naďalej pokračujú v neoliberálnych a konzervatívnych konštrukciách, to je prenášajú funkcie štátu v oblasti sociálnej politiky na rodinných príslušníkov, neriešia dostupnosť sociálnych služieb tak v priestorovom ako aj finančnom zmysle slova, nijako neriešia ochranu prijímateľov sociálnych služieb, nezaujíma ich kvalita sociálnych služieb a ich efektívna kontrola. Namiesto riešenia týchto problémov sa do zákona explicitne zavádza ochrana lobistických skupín orientovaných na profitovanie z verejných zdrojov v oblasti v sociálnych služieb. Celý zákon treba prepracovať v intenciách Programového vyhlásenia vládnucej  	O 	N 	Text nemá charakter pripomienky.
1. Ad. 1) Zásadná pripomienka – posilnenie kompetencií prijímateľov sociálnych služieb – rozpor  neodstránený.
Odôvodnenie: Návrhu zaviesť príspevok na starostlivosť nie je možné vyhovieť, nakoľko systém financovania sociálnych služieb je nastavený na financovanie miesta a tento príspevok nie je vyplácaný priamo klientovi na zabezpečenie sociálnej služby. Ak by sme chceli vyhovieť pripomienke znamenalo by to zásadnú zmenu filozofie zákona o sociálnych službách, ktorú nie je možné realizovať v rámci MPK, bolo by to nad rámec návrhu novely a vyžadovalo by si to zásadnú a podrobnú úpravu hmotnoprávnych podmienok a zabezpečenie potrebných zdrojov zo štátneho rozpočtu.

2. Ad 2) Zásadná pripomienka: § 2 ods. 8: Definícia chudoby - rozpor odstránený.
 
Odôvodnenie: Text nemá charakter pripomienky. 

3. Ad 3) Zásadná pripomienka: § 9 ods. 10 – Povinnosti poskytovateľa sociálnej služby - rozpor odstránený.
 
Odôvodnenie: Pripomienka je nad rámec novely. Napriek tomu uvádzame, že nie je možné jej vyhovieť, nakoľko vypustenie supervízie u vybraných sociálnych služieb by bolo krokom späť a znamenalo by to zníženie kvality poskytovaných sociálnych služieb pri tých sociálnych službách, kde sa supervízia vykonáva kvalitne. 

4. Ad 4)  Zásadná pripomienka: § 17 ods.1 – úhrada za užívanie spoločných priestorov pre ambulantnú formu pobytu - rozpor odstránený.
 
Odôvodnenie: Nie je možné vyhovieť návrhu v pripomienke, nakoľko navrhované znenie novely vychádza z požiadaviek praxe a jej zámerom je eliminovať spory medzi poskytovateľmi a prijímateľmi sociálnej služby. Aj z vecného hľadiska máme za to, že je oprávnené požadovať od klientov úhradu za užívanie spoločných priestorov aj pri ambulantnej forme, nakoľko poskytovateľovi vznikajú reálne náklady pri zabezpečení riadnej prevádzky aj týchto priestorov( napr. upratovanie) a klient tieto priestory užíva. Bolo by to aj diskriminujúce vo vzťahu ku klientom napr. týždennej alebo celoročnej pobytovej sociálnej služby, ktorí rovnakým spôsobom tieto priestory využívajú ako klienti ambulantnej sociálnej služby a musia za ich užívanie platiť úhradu.

5.Ad 5) Zásadná pripomienka § 17 ods. 4 - Povinnosť odoberať stravu - rozpor odstránený.
 
Odôvodnenie: Návrh reaguje na každodenné problémy klientov v praxi a úpravou sa zamedzuje ich šikanovaniu a na druhej starne ide aj o ochranu klienta, nakoľko u klienta , ktorý nie je schopný pripraviť si alebo zabezpečiť stravovanie sám, by mohlo dôjsť k ohrozeniu jeho zdravia a života. 
Práve návrh v novele zaručuje prijímateľom sociálnych služieb, ktorí nemajú žiadny problém si stravovanie zabezpečiť, aby tak mohli urobiť, bez toho, aby ich poskytovateľ nútil odoberať stravu. 

6. Ad 6) Zásadná pripomienka § 49 ods. 1, 3, 4 až 9 - Lekárska posudková činnosť - rozpor odstránený.
 
Odôvodnenie: Návrh novely, ktorou sa zavádza možnosť, aby sestra s vysokoškolským vzdelaním mohla posudzovať odkázanosť vychádza zo skutočnosti, že týmto štúdiom a požadovanou praxou získala sestra také kvalifikované odborné vedomostí a zručností, že je schopná posúdiť odkázanosť klienta v oblastiach a schopnostiach, ktoré sa týkajú každodenných úkonov sebaobsluhy( napr. jedenie, pitie, hygiena, mobilita). V iných krajinách tieto schopnosti dokáže posúdiť aj sestra so stredoškolským vzdelaním. 

7. Ad 7) Zásadná pripomienka § 51a - Vylúčenie vykonávania posudkovej činnosti - rozpor odstránený.
 
Odôvodnenie: Návrh novely, ktorou sa zavádza možnosť, aby sestra s vysokoškolským vzdelaním mohla posudzovať odkázanosť vychádza zo skutočnosti, že týmto štúdiom a požadovanou praxou získala sestra také kvalifikované odborné vedomostí a zručností, že je schopná posúdiť odkázanosť klienta v oblastiach a schopnostiach, ktoré sa týkajú každodenných úkonov sebaobsluhy( napr. jedenie, pitie, hygiena, mobilita). V iných krajinách tieto schopnosti dokáže posúdiť aj sestra so stredoškolským vzdelaním. 

8. Ad 8) Zásadná pripomienka § 71 ods.4 - protiústavnosť pre zdravotnícke úkony v rozsahu ošetrovateľskej starostlivosti - rozpor neodstránený.
 
Odôvodnenie: V ustanovení § 71 ods. 4 nejde o vecnú zmenu, ale o legislatívnotechnickú úpravu, tým, že sa navrhovalo upraviť možnosť poskytovať ošetrovateľskú starostlivosť aj nocľahárni. Táto pripomienka je však už bezpredmetná, nakoľko z návrhu bola ošetrovateľská starostlivosť v nocľahárni vypustená na základe zásadnej pripomienky MZ SR.V tomto ustanovení nie je riešená otázka úhrady za ošetrovateľské výkony a táto otázka ani nemôže byť predmetom úpravy zákona o sociálnych službách , nakoľko úhrada za zdravotnú starostlivosť je upravená v zákone č. 577/2004 Z. z. o rozsahu zdravotnej starostlivosti uhrádzanej na základe verejného zdravotného poistenia a o úhradách za služby súvisiace s poskytovaním zdravotnej starostlivosti. Novelou sa zvyšuje ochrana klienta tým, že sa explicitne ustanovuje, že do úhrady za sociálnu službu nie je možné započítať úhradu za vykonávanie, zabezpečovanie alebo utváranie podmienok na vykonávanie iných činností(vrátane zdravotnej starostlivosti - §72 odsek 1) ako aj tým, že obsahom zmluvy o poskytovaní sociálnej služby nemôže byť úhrada za iné činnosti (§ 74 odsek 8).

9. Ad 9) Zásadná pripomienka § 72 ods. 2 zákona – Úhrada za sociálnu službu - rozpor odstránený.
 
Odôvodnenie: Chápeme nadväznosť ekonomicky oprávnených nákladov a úhrady klienta a práve z týchto dôvodov bolo ustanovenie § 72 ods. 5 precizovaný tak, aby bolo možné do EON zahrnúť len také náklady, ktoré bezprostredne súvisia s poskytovaním sociálnej služby.

10. Ad 10) Zásadná pripomienka - znenie platného zákona § 72 ods. 11 až 18 – overovanie majetku - rozpor odstránený.
 
Odôvodnenie: Ide o pripomienku nad rámec novely zákona. Vzhľadom na to, že ide o poskytovanie sociálnych služieb pre osoby , ktoré sa nachádzajú v nepriaznivej sociálnej situácii, je spravodlivé pri ich poskytovaní rozlišovať, či ide o osoby, ktoré sú schopné zo svojho príjmu a majetku prispievať na ich úhradu alebo nie. Sociálne služby v SR sú garantované aj pre klientov, ktorých príjem je veľmi nízky ako aj pre tých, ktorí nemajú žiadny príjem a to tak, že neplatia za sociálnu službu alebo platia len čiastočnú úhradu a na zabezpečenie sociálnej služby sa im prispieva z verejných zdrojov v súlade s princípom ochrany príjmu klienta pred neprimeranou úhradou. 

11. Ad 11) Zásadná pripomienka § 73 ods. 10, ods.13 - Alimentačná povinnosť rodičov voči dospelým deťom so zdravotným postihnutím; alimentačná povinnosť dospelých detí voči rodičom. - rozpor odstránený.
 
Odôvodnenie: Ide o pripomienku nad rámec novely zákona, z vecného hľadiska nedochádza k žiadnej zmene, povinnosť detí a rodičov platiť úhradu je zakotvená v systéme sociálnych služieb desiatky rokov, nakoľko vychádza z vyživovacej povinnosti medzi predkami a potomkami, tak ako je to zakotvené v Zákone o rodine. Novelou sa precizuje pojem deti, tak aby bolo jednoznačne jasné, že ide o plnoleté zaopatrené deti.

12. Ad 12)/ Zásadná pripomienka § 74 ods. 5 – vylúčenie samoplatcov z posudzovania - rozpor odstránený.
 
Odôvodnenie: Ak sa zákonom umožňuje, aby klient , ktorý je ochotný a schopný platiť úhradu vo výške ekonomicky oprávnených nákladov nemusí byť posudzovaný, nie je možné od neho vyžadovať rozhodnutie o odkázanosti na sociálnu službu. Cieľom takejto úpravy bolo najmä zabezpečiť promptné poskytovanie sociálnej služby u tých klientov, ktorí sa nachádzajú v terminálnom štádiu a oni sami alebo ich príbuzní z rôznych dôvodov nemajú záujem prechádzať posudzovacím procesom a sú ochotní si náklady sociálnej služby uhradiť v plnom rozsahu. 

13. Ad 13) Zásadná pripomienka V § 74 ods. 14 písm. b - Zmluva o poskytovaní sociálnej služby - rozpor odstránený.
 
Odôvodnenie: Ak je suma úhrady určovaná zmluvou a dôjde k objektívnej zmene rozhodujúcich skutočností, ktoré majú vplyv na výšku úhrady (napr. úhrada sa zvýši VZN), nie je možné akceptovať neplatenie tejto úhrady zo strany klienta.

14. Ad 14) Zásadná pripomienka § 98 - Dohľad nad poskytovaním sociálnych služieb a kontrola vo veciach sociálnych služieb - rozpor odstránený.
 
Odôvodnenie: Nie je možné akceptovať, ale nie z vecného hľadiska, nakoľko už pri pôvodnom návrhu zákona o sociálnych službách, bolo zámerom MPSVR vytvoriť nezávislý inšpekčný orgán. Vzhľadom na potrebu zabezpečiť dostatočné zdroje na realizáciu takéhoto návrhu, ktoré absentovali vtedy aj v súčasnosti, s takýmto riešením nemožno počítať. 

15. Ad 15) Zásadná pripomienka Príloha č. 2: Podmienky kvality poskytovanej sociálnej služby - rozpor odstránený.
 
Odôvodnenie: Návrh štandardov kvality zodpovedá všeobecným požiadavkám na takýto dokument a je porovnateľný s podobnými dokumentmi v iných krajinách (napr. ČR).

16. Ad 16) Zásadná pripomienka Príloha č. 5 - Výška finančného príspevku pri odkázanosti fyzickej na pomoc inej fyzickej osoby - rozpor odstránený.
 
Odôvodnenie: V tejto časti prílohy nedošlo k zásadným zmenám, ide o výšky, ktoré boli doteraz upravené v zákone o sociálnych službách od 1.1.2009 (rozdiely sú nasledovné): 
pôvodná suma 89,82 € navrhovaná suma 90 € 
pôvodná suma 179, 68 € navrhovaná suma 180 € 
pôvodná suma 269,47 € navrhovaná suma 269 € 
pôvodná suma 359,29 € navrhovaná suma 359 € 
pôvodná suma 449,18 € navrhovaná suma 449 € 
Ako z uvedeného vyplýva ide o rozdiely v centoch. 
 	
Verejnosť 	 A. Obec je síce podľa paragrafu 75 odsek 1, povinná dať príspevok na prevádzku neverejnému poskytovateľovi sociálnych služieb, avšak iba v prípade ak si toho neverejného poskytovateľa vyberie sama obec. Žiadame, aby toto pravo výberu poskytovateľa mal klient – žiadateľ o sociálnu službu: Ak si vyberie neverejného poskytovateľa, obec mu musí byt povinná prispieť na služby, čiže dotovať cenu za sociálne služby. 
B. V novele podľa paragrafu 78a sa finančný príspevok podľa stupňa odkázanosti týkal len pobytových zariadení.  Žiadame aby tento príspevok dostali aj opatrovateľské služby neverejných poskytovateľov, aby klienti mohli dostávať služby za dotovane ceny.  	O 	N 	Platná právna úprava ako navrhovaná právna úpravu upravuje právo výberu poskytovateľa pre klienta a nie pre obec (§ 6 odsek 1 a § 8).
 Nie je možné prijať návrh na poskytovanie finančného príspevku na odkázanosť aj na účely opatrovateľskej služby, nakoľko takéto náklady nie sú pokryté v štátnom rozpočte.

Verejnosť 	Zákon c.448/2008 Z. z. / prijímateľ sociálnej služby (opatrovateľskej služby - OS)  
Prijímateľ sociálnej služby a jeho rodinní príslušníci žijúci s nim v spoločnej domácnosti musia vytvoriť podmienky pre výkon opatrovateľskej služby. Skončenie poskytovania OS môže poskytovateľ OS ukončiť, ak: 
- prijímateľ sociálnej služby a rodinní príslušníci žijúci s nim v spoločnej domácnosti hrubo porušujú dobre mravy a nevytvárajú podmienky opatrovateľkám pre výkon opatrovateľskej služby. 
Odôvodnenie: V praxi sa stretávame s prípadom, kedy opatrovaná fyzická osoba nie je schopná pre svoj zlý zdravotný stav vytvoriť podmienky na opatrovanie a jej manžel resp. syn hrubo porušuje dobre mravy a má hrubé správanie voči opatrovateľkám. Opatrovaná fyzická osoba nie je v ohrození života a smrti, nakoľko žije v spoločnej domácnosti s manželom a dospelým synom. 	O 	A 	Úpravou textu v § 74 ods. 14 nasledovne: V § 74      ods. 14 písm. a) sa na konci čiarka nahrádza bodkočiarkou a pripájajú sa tieto slová: „pri poskytovaní opatrovateľskej služby sa za porušenie povinnosti vyplývajúcej zo zmluvy považuje aj hrubé porušenie dobrých mravov, ktoré narúšajú občianske spolužitie, ktorého sa dopustí manžel, manželka, rodič alebo plnoleté dieťa prijímateľa tejto sociálnej služby,“. 	
Verejnosť 	§2, ods. (2), návrh novely vložiť písmeno c) 
Žiadame upraviť znenie tak, že slová "ak ide o dieťa do siedmich rokov veku" sa nahradia slovami "ak ide o dieťa do skončenia jeho povinnej školskej dochádzky". 
Zdôvodnenie: 
Táto požiadavka vyplýva z našej aplikačnej praxe. Nevidíme dôvod pre toto vekové obmedzenie. Poskytovanú sociálnu službu dieťa s ťažkým sluchovým postihnutím potrebuje aj po dovŕšení 7 rokov veku, obzvlášť v súčasnej situácii, keď v dôsledku tzv. divokej integrácie deti so sluchovým postihnutím navštevujú školy bežného typu, kde nemajú zabezpečené podmienky vzdelávania pre špecifický druh svojho ťažkého zdravotného postihnutia. 
 	O 	N 	Nie je možné akceptovať, účelom tejto sociálnej služby je práve v rannom veku dieťaťa poskytnúť včas komplexné intervencie, aby boli účinné.  	
Verejnosť 	§2, ods. (3) 
Navrhujeme ods. (3) upraviť nasledovne: 
(3) Zabezpečenie nevyhnutných podmienok na uspokojovanie základných životných potrieb fyzickej osoby na účely tohto zákona je zabezpečenie ubytovania, stravy, nevyhnutného ošatenia, obuvi, nevyhnutnej základnej osobnej hygieny a zabezpečenie prístupu k informáciám a komunikácii. 
Zdôvodnenie: 
Okrem uvádzaných životných potrieb v ods. (3) považujeme za základné životné potreby aj prístup k informáciám a komunikácii. Bez toho život v súčasnosti nie je možný. Základnými životnými bariérami u nepočujúcich sú práve informačná a komunikačná bariéra, ktoré negatívne ovplyvňujú spracovávanie informácií a na ich základe obmedzujú ich možnosti rozhodovania , aby mohli uplatniť v zmysle ods. (3) svoje nevyhnutné a základné životné potreby.  	O 	N 	Ide o návrh nad rámec predkladanej novely, navyše ide o základné životné potreby definované v zákone o hmotnej núdzi, ktorý vychádza z článku 39 ods. 2 Ústavy SR.  	
Verejnosť 	§2, vložiť nový odsek (9) 
Žiadame vložiť nový odsek (9), ktorý znie: 
(9) Zabezpečenie nevyhnutných podmienok na uspokojovanie základných životných potrieb fyzickej osoby na účely tohto zákona zahŕňa aj zabezpečenie styku so spoločenským prostredím formou vytvorenia materiálno - technických a personálnych podmienok pre poskytovanie informačných a komunikačných sociálnych služieb podľa § 2 ods.1 tejto hlavy. 
Zdôvodnenie: 
Je potrebné si uvedomiť, že cieľom navrhovanej úpravy je zabezpečiť poskytovanie takých sociálnych služieb - informačných a komunikačných - bez ktorých nie je možné realizovať kvalitné sociálne služby podľa §2 ods. (1) tejto hlavy pre fyzické osoby s ťažkým zdravotným postihnutím, odkázané na tieto služby. Základnými životnými potrebami je aj získavanie a spracovanie informácií, bez čoho nie je možné správne a rozhodovanie a prejav vlastnej vôle.  	O 	N 	Sociálne služby, ktoré majú informačno-komunikačný charakter sú upravené v § 52. 	
Verejnosť 	§20 - bod 31 návrhu novely 
Nesúhlasíme s bodom 31 novely. Žiadame ponechať písomný súhlas. 
Zdôvodnenie: 
Písomný súhlas je ochrana pre poskytovateľa služby. Je potrebné vylúčiť potenciálne konfliktné situácie, keď klient by mohol tvrdiť, že súhlas na vykonané úpravy nedal. Vzhľadom na to, že klient ma svoj osobný spis, navrhujeme jednoduchý formulár - dátum, popis úkonu, podpis klienta ako jeho súhlas, dátum podpis pracovníka po vykonaní úkonu.  	O 	N 	Zabezpečenie písomného súhlasu spôsobovalo poskytovateľom v praxi značné problémy a odrádzalo vybrané cieľové skupiny od poskytnutia pomoci. 	
Verejnosť 	§21 - Doplniť odsek (3) 
(3) Ak je fyzická osoba odkázaná na pomoc inej fyzickej osoby, sociálna rehabilitácia podľa odseku 1 je pre nepočujúce osoby alebo osoby s poruchou sluchu najmä nácvik používania kompenzačnej audioprotetickej pomôcky a sociálnej komunikácie s jej použitím, výučba posunkovej reči nepočujúcich, odzerania, taktilnej posunkovej reči pre hluchoslepých, nácvik komunikácie prostredníctvom komunikačných a informačných technológií. 
Zdôvodnenie: 
Vzhľadom na to, že ods. (2) sa týka fyzických osôb s telesným a zrakovým postihnutím, považujeme za potrebné a žiaduce, aby boli špecifikované aj služby sociálnej rehabilitácie pre fyzické osoby nepočujúce, nedoslýchavé a hluchoslepé .  	O 	N 	Sociálna rehabilitácia je určená pre rôzne cieľové skupiny, vrátane pre ľudí so zdravotným postihnutím a to bez ohľadu na druh a nie je možné osobitne upravovať sociálnu rehabilitáciu pre ľudí so sluchovým postihnutím, nácvik používania pomôcky zahŕňa napr. aj nácvik audioprotetickej pomôcky. 	
Verejnosť 	§23 Bod 34, navrhovaný § 23b 
Žiadame nahradiť slovné spojenie "do siedmich rokov veku" slovným spojením "do skončenia povinnej školskej dochádzky". 
Zdôvodnenie: 
Táto požiadavka vyplýva z našej aplikačnej praxe. Nevidíme dôvod pre toto vekové obmedzenie. Poskytovanú sociálnu službu dieťa s ťažkým sluchovým postihnutím potrebuje aj po dovŕšení 7 rokov veku, obzvlášť v súčasnej situácii, keď v dôsledku tzv. divokej integrácie deti so sluchovým postihnutím navštevujú školy bežného typu, kde nemajú zabezpečené podmienky vzdelávania pre špecifický druh svojho ťažkého zdravotného postihnutia.  	O 	N 	Nie je možné akceptovať, účelom tejto sociálnej služby je práve v rannom veku dieťaťa poskytnúť včas komplexné intervencie, aby boli účinné. 	
Verejnosť 	§23 Bod 34, navrhovaný § 23b 
Žiadame za tento § vložiť ďalší §23c, ktorý má znenie: 
§ 23c 
Stimulácia komplexného vývoja dieťaťa, ak obaja rodičia sú fyzické osoby s ťažkým sluchovým postihnutím - nepočujúce. 
Stimulácia komplexného vývoja dieťaťa, ak obaja rodičia sú fyzické osoby s ťažkým sluchovým postihnutím - nepočujúce 
je odborná činnosť zameraná na podporu a rozvoj komplexného vývoja dieťaťa do skončenia povinnej školskej dochádzky, ktorého vývoj je ohrozený z dôvodu ťažkého zdravotného postihnutia - hluchoty jeho rodičov, v súlade s jeho individuálnymi potrebami a potrebami členov jeho rodiny, na posilnenie vlastných schopností členov jeho rodiny a na podporu ich sociálneho začlenenia.“. 
Zdôvodnenie: 
Z našej aplikačnej praxe máme veľmi mnoho prípadov, keď zdravé - počujúce deti zaostávajú vo vývoji, predovšetkým v rozvoji reči, čítania a cudzích jazykov, z dôvodu, že sa pohybujú v prostredí, kde nepočujúci rodičia používajú posunkovú reč a počujúce dieťa nemá potrebné zvukové a rečové vzory tak, ako dieťa, ktoré vyrastá v počujúcom prostredí. V neskoršom období, keď začne povinnú školskú dochádzku, má takéto dieťa problémy s osvojením si čítania, čítania s porozumením a výučbou cudzích jazykov, nakoľko nepočujúci rodičia im v týchto činnostiach nedokážu adekvátne pomôcť tak, ako zdraví rodičia. Tieto činnosti v rámci školskej dochádzky nie sú zabezpečované dostatočne, keďže v mimoškolskom čase doma tieto deti nedostávajú potrebné rečové a zvukové stimuly.  	O 	N 	Nie je možné akceptovať, odborná činnosť tohto druhu sa poskytuje fyzickým osobám, ktoré majú zdravotné postihnutie a nie deťom bez zdravotného postihnutia. Rodičom , ktorí majú ťažké zdravotné postihnutie, sú určené iné nástroje pomoci upravené v iných systémoch (napr. kompenzácie). 	
Verejnosť 	Bod 35, §24c navrhovanej novely 
Žiadame do textu na konci za slovne spojenie " podľa § 2 ods. 2 písm. a)" doplnil text "a c). 
Zdôvodnenie: 
Z našej aplikačnej praxe vyplýva, že úkony, ktoré majú byť vykonávané v Integračnom centre, sú mimoriadne potrebné aj pre osoby so zdravotným postihnutím, preto žiadame, aby bol dôvod zdravotné postihnutie alebo nepriaznivý zdravotný stav doplnený do návrhu novely tak, ako je uvedené v našom návrhu.  	O 	N 	Ide o nepochopenie textu § 24c, toto zariadenie je určené výlučne pre fyzické osoby, ktoré nemajú zabezpečené základné životné potreby (napr. ľudia bez domova); nejde o rehabilitačné stredisko, ktoré je určené pre osoby so zdravotným postihnutím. 	
Verejnosť 	§39 ods. (1) 
(1) V špecializovanom zariadení sa poskytuje sociálna služba fyzickej osobe, ktorá je odkázaná na pomoc inej fyzickej osoby, jej stupeň odkázanosti je najmenej V podľa prílohy č. 3 a má zdravotné postihnutie, ktorým je najmä Parkinsonova choroba, Alzheimerova choroba, pervazívna vývinová porucha, skleróza multiplex, schizofrénia, demencia rôzneho typu etiológie, hluchoslepota, hluchota a hluchota s viacnásobnými postihnutiami, AIDS. 
Zdôvodnenie: 
V špecializovanom zariadení sa poskytuje sociálna služba klientom s vymenovanými ťažkými diagnózami, medzi ktoré patrí aj hluchota a hluchota s viacnásobnými postihnutiami. Preto je potrebné zabezpečiť starostlivosť a sociálnu službu aj pre tieto osoby.  	O 	N 	Vzhľadom na to, že v tomto ustanovení sú vymenované zdravotné postihnutia len príkladmo, nie je možné, aby v ustanovení boli uvedené všetky druhy postihnutí, ktoré súčasná medicína pozná. 	
Verejnosť 	§39 ods. (2) 
Doplniť 10. Tlmočnícka služba 
Zdôvodnenie: 
V súlade s požiadavkou uvedenou v § 39 ods. (1).  	O 	N 	Tlmočnícka služba je upravená v samostatnom ustanovení § 44 a preto nie je možné ju upravovať v       § 39. 	
Verejnosť 	§ 44 ods. (4) 
Žiadame upraviť: 
(4) Tlmočnícku službu nemožno poskytovať fyzickej osobe, 
a) ktorej sa poskytuje peňažný príspevok na osobnú asistenciu podľa osobitného predpisu na rovnaký účel a v rovnakom čase, 11) 
b) ktorej sa v rámci opatrovateľskej služby poskytuje tlmočenie podľa prílohy č. 4 časti III písm. c) na rovnaký účel a v rovnakom čase. 
Zdôvodnenie: 
Ide o odstránenie hrubej a protiústavnej diskriminácie, keď ustanovenie jedného zákona vylučuje službu alebo dávku v inom zákone. Nemožno obmedziť osobnú slobodu výberu potrebnej sociálnej služby klientovi, to je jeho ústavné právo. Chápeme ale, že účelom ustanovenia má byť zabránenie duplicitného využívania podobnej sociálnej služby. Preto žiadame doplniť uvedené upresnenie, ktoré vylúči možnosť zneužívania niektorej zo služieb, ale umožní potrebné služby kombinovať ťažko zdravotne postihnutému občanovi podľa jeho skutočných potrieb.  	O 	N 	Neakceptuje sa, ide o návrh nad rámec novely. 	
Verejnosť 	§51 Súčasný text označiť ako odsek (1) a doplniť nový odsek (2) 
(2) S vypracovaným komplexným posudkom musí byť fyzická osoba, ktorá požiada o poskytnutie sociálnej služby, po jeho vyhotovení oboznámená a musí s ním písomne súhlasiť. Bez súhlasu fyzickej osoby nemožno opakovaný komplexný sociálny posudok zmeniť, ak nedošlo k pozitívnym zmenám fyzického stavu a sociálnych dôsledkov zdravotného postihnutia. 
Zdôvodnenie: 
V našej aplikačnej praxi je bežným javom, že ak nepočujúca osoba požiada o nejaký nový príspevok alebo sociálnu službu, je táto požiadavka posudzovaná a vypracúva sa nový komplexný posudok. Tento postup je v poriadku. 
Vykoná sa sociálne šetrenie podľa tlačiva, ktoré nepočujúci žiadateľ odsúhlasí svojim podpisom. Potom však nasleduje veľké prekvapenie, keď dostane komplexný posudok, z ktoré ho sú vynechané potreby, ktoré doteraz mal a naopak, sú tam zaradené tvrdenia, s ktorými nesúhlasil a ktoré v sociálnom šetrení nepodpísal. 
Neakceptovateľné pre nás sú predovšetkým tvrdenia pri požiadavkách na kompenzačné pomôcky výpočtovej techniky a mobilných telefónov, vrátane prístupu k internetu, kde je diskriminačná metodika ÚPSVR SR, porovnávajúca nepočujúce a nevidiace osoby, pričom naše zásadné stanovisko je presne opačné, výpočtová technika z dôvodu náhrady a kompenzácie prijímania zvukových informácií textovými a obrazovými je jednou z najdôležitejších kompenzačných pomôcok u nepočujúcich osôb a má neporovnateľne väčší význam a pozitívne sociálne dôsledky než u osôb nevidiacich, ktorým pre príjem informácií stačí počúvať. Z uvedeného dôvodu žiadame súhlas posudzovanej osoby s posudkom. Možnosť odvolania je nedostatočný opravný prostriedok, pretože je zvyčajne neúčinný z dôvodu, že odvolací orgán iba odkopíruje metodiku ÚPSVR SR a samu podstatu odvolania ani neskúma. 
Uvedomujeme si, že táto naša požiadavka síce trochu predĺži proces posudzovania žiadostí, avšak zníži počet a náročnosť odvolacích konaní. 
Súčasná metodika a postupy ÚPSVR SR sú v hrubom rozpore s ustanoveniami dokumentu OSN "Dohovor o právach osôb so zdravotným postihnutím", ktorý je od roku 2010 platná aj pre SR.  	O 	N 	Nejde o návrh na legislatívnu úpravu, ale ide o reakciu na aplikačnú prax, nakoľko žiadny posudok nie je možné zmeniť, pokiaľ nedošlo k zmene rozhodujúcich skutočností, t.j. aj zdravotného stavu klienta. Predkladateľ pripomienky reaguje na situácie, ktoré nepatria do pôsobnosti sociálnych služieb, ale systému peňažných príspevkov na kompenzáciu. 	
Verejnosť 	§52 Monitorovanie a signalizácia pomoci - doplniť odsek (3) 
Žiadame doplniť odsek (3), ktorý znie: 
(3) Centrálny dispečing podľa ods. (2) § 52 musí mať technické zabezpečenie pre audiovizuálny prenos vhodný pre nepočujúce osoby a zároveň musí byť personálne vybavený osobou, ktorá ovláda posunkovú reč nepočujúcich a spôsob komunikácie nepočujúcich. 
Zdôvodnenie: 
Centrálny dispečing monitorovania a signalizácie pomoci musí byť materiálne a personálne vybavený tak, aby táto služba bola prístupná i pre osoby nepočujúce a sluchovo postihnuté. Aplikačná prax nám ukazuje nedostupnosť použitia krízového čísla 112 pre nepočujúcich, v súčasnosti problematiku čísla 112 riešime s MV SR, avšak je potrebné vybaviť centrálny dispečing materiálne a personálne tak, ako uvádzame, vrátane osoby, ktorá ovláda posunkovú reč nepočujúcich a vie komunikovať aj s ostatnými sluchovo postihnutými prostredníctvom informačných a komunikačných technológií.  	O 	N 	Neakceptuje sa, ide o pripomienku nad rámec novely. 	
Verejnosť 	§53, ods. (1) 
(1) Krízová pomoc poskytovaná prostredníctvom informačných a komunikačných technológií je sociálna služba poskytovaná fyzickej osobe, ktorá je v krízovej sociálnej situácii, alebo v inej obtiažnej životnej situácii, ktorú nemôže riešiť vlastnými silami a zabezpečuje sa najmä monitorovaním a signalizáciou potreby pomoci podľa § 52, poskytnutím sociálneho poradenstva, zabezpečením audiovizuálnych kompenzačných pomôcok pre realizáciu audiovizuálneho prenosu podľa § 52 ods. (3). 
Zdôvodnenie: 
Legislatívna úprava v nadväznosti na požiadavku zaradiť nový odsek (3), uvedenú v § 52. Potrebné vybavenie musí byť zabezpečené ako na strane poskytovateľa, tak i na strane prijímateľa tejto sociálnej služby.  	O 	N 	Neakceptuje sa, ide o pripomienku nad rámec novely. 	
Verejnosť 	§53, ods. (2) 
(2) Za informačné a komunikačné technológie podľa odseku 1 sa považuje najmä telefón, mobilný telefón, tablet, osobný počítač (stolový alebo prenosný) s príslušenstvom, fax, internet. 
Zdôvodnenie: 
Legislatívna úprava v nadväznosti na požiadavku zaradiť nový odsek (3), uvedenú v § 52. Doplnenie absentujúcich nových moderných prostriedkov využívajúcich informačné a komunikačné technológie. 
Poznámka: 
Z hľadiska terminológie podľa nás by mal byť pojem "telekomunikačné technológie" v § 52 a §53 nahradený pojmom "informačné a komunikačné technológie", ktorý sa používa v oblasti sprostredkovania komunikácie a informácií, vrátane sociálneho poradenstva.  	O 	N 	Neakceptuje sa, ide o pripomienku nad rámec novely.	
Verejnosť 	§74 
(2) Poskytovateľ sociálnej služby je povinný uzatvoriť písomnú zmluvu o poskytovaní sociálnej služby, ktorou je 
a) pomoc pri osobnej starostlivosti o dieťa a podpora zosúlaďovania rodinného života a pracovného života, 
b) zariadenie dočasnej starostlivosti o dieťa, 
c) sociálna služba v zariadení pre fyzické osoby, ktoré sú odkázané na pomoc inej fyzickej osoby a pre fyzické osoby, ktoré dosiahli dôchodkový vek a poskytovanie sociálnej služby v zariadení pre seniorov potrebujú z iných vážnych dôvodov, 
d) opatrovateľská služba, 
e) sprievodcovská služba a predčitateľská služba, 
f) tlmočnícka služba 
g) požičiavanie pomôcok, 
h) monitorovanie a signalizácia potreby pomoci, 
i) pomoc pri výkone opatrovníckych práv a povinností. 
Zdôvodnenie: 
Tlmočnícka služba je sociálna služba poskytovaná v rámci tohto zákona. Preto musí byť uvedená aj v zmluve poskytovateľa sociálnej služby. Predpokladáme, že tlmočnícka služba nie je uvedená v zozname nedopatrením.  	O 	N 	Neakceptuje, napriek tomu, že tlmočnícka služba nie je uvedená v § 74 ods. 2 neznamená to, že poskytovateľ a prijímateľ nemôžu uzavrieť písomnú zmluvu. 	
Verejnosť 	§84 ods. (12) Bod 174 návrhu novely 
Nesúhlasíme s navrhovanou zmenou, žiadame ponechať časové obdobie dva roky. 
Zdôvodnenie: 
Táto požiadavka vyplýva z našej aplikačnej praxe. Zdôvodnenie uvádzané v návrhu na zmenu nie je odôvodnené a postačujúce. Je potrebné zohľadňovať potreby nepočujúcich užívateľov, nie tlmočníkov posunkovej reči nepočujúcich. Oprávnené akreditované subjekty majú ďalšie vzdelávanie tlmočníkov posunkovej reči vykonávať tak, aby uvedená lehota dvoch rokov bola napĺňaná. To, že oprávnené subjekty si povinnosti neplnia, nemôže byť dôvodom tejto zmeny a predĺženia lehoty. V súčasnosti je stav taký, že ďalšie vzdelávanie tlmočníkov posunkovej reči nepočujúcich vôbec nie ja vykonávané a oprávnené akreditované subjekty nie sú na túto činnosť kontrolované.  	O 	N 	Nie je možné akceptovať , nakoľko v praxi neexistuje dostatočné množstvo subjektov, ktoré by boli schopné realizovať ďalšie vzdelávanie každé dva roky, dodržiavanie tejto lehoty bolo v praxi nerealizovateľné. 	
Verejnosť 	§84 . Vložiť nový odsek (17) a súčasné číslovanie nasledujúcich odsekov posunúť o 1 (odseky 17 - 24 prečíslovať na 18 - 25) . 
Za odsek (16) žiadame vložiť nový odsek (17), ktorý znie: 
(17) Výučbu posunkovej reči nepočujúcich v rámci sociálnej rehabilitácie podľa § 21 ods. (3) vykonáva sociálny pracovník alebo fyzická osoba s úplným stredným vzdelaním podľa ods. (16), ktorá má absolvovaný kurz lektorského minima pre lektorov posunkovej reči nepočujúcich, akreditovaný Ministerstvom školstva, vedy, výskumu a športu SR. 
Zdôvodnenie: 
Cieľom navrhovanej úpravy je dosiahnuť, aby osoby, ktoré zabezpečujú výučbu posunkovej reči nepočujúcich, mali potrebnú kvalifikáciu, vedomosti a zručnosti. Pri tom sa vyžaduje aj splnenie povinnosti uvedenej v §84 ods. (16).  	O 	N 	Ustanovenie § 84 ods. 16 obsahuje všetky kurzy v oblasti sociálnej rehabilitácie a preto nie je potrebné ich upravovať v osobitnom odseku, navyše na tlmočníkov sa vzťahuje ustanovenie § 84 ods. 10 až 12. 	
Verejnosť 	Všeobecná informácia 
Tieto pripomienky spracoval a na portál právnych predpisov umiestnil Ing. Ľuboslav Ferko, predseda Národnej rady nepočujúcich a nedoslýchavých v SR, v mene 16 členských organizácií.  	O 	A 	 	
Verejnosť 	Novelizačný bod 1 
§ 8 ods. 1 - ak budú obce a VÚC prijímať žiadosti do zariadenia, ako bude poriešené, umiestňovanie v jednotlivých zariadeniach? 
Bude poradovník - ak áno, kto ho bude mať- stanoviť v zákone. 	O 	N 	Z legislatívneho hľadiska nejde o pripomienku, v rámci MPK nie je možné poskytovať poradenstvo, otázky uvedené v pripomienke sú upravené v platnej právnej úprave. 	
Verejnosť 	Novelizačný bod 12  
V prípade schválenia tejto novely nebude možné dodržať § 8 ods. 6, nakoľko zákon zruší poskytovanie služby v DSS formou celoročného pobytu. 	O 	N 	Nie je možné súhlasiť, nakoľko pobytová sociálna služba v DSS s celoročným pobytom nie je jedinou sociálnou službou a navyše existujúce zariadenia typu DSS budú existovať naďalej a klientom je možné ponúkať aj iné druhy sociálnych služieb upravených v zákone o sociálnych službách. 	
Verejnosť 	Novelizačný bod 28 
§ 16 ods. 4 : Poskytovateľ nemôže zabezpečovať odborné činnosti inou osobou .... 
Pripomienka: 
Požadujeme tento bod zrušiť resp. vyňať spod jeho účinnosti aspoň poskytovanie ošetrovateľskej starostlivosti a tiež výchovy. 
Zdôvodnenie: 
Dôvodom požiadavky je umožnenie poskytovania ošetrovateľskej starostlivosti v zariadeniach sociálnych služieb (ZSS) prostredníctvom iných osôb napr. ADOS, licencovaná sestra a pod. a tiež reakcia na stav a súlad sociálnej a zdravotnej legislatívy. Ošetrovateľská starostlivosť je zdravonou starostlivosťou a ZSS nie sú poskytovateľmi zdravotnej starostlivosti. 
Pokiaľ ide o vyňatie výchovy spod účinnosti tohto paragrafu, vedú nás k tejto požiadavke praktické skúsenosti poskytovania sociálnych služieb. Poskytovanie výchovy prostredníctvom zmluvného vzťahu napr. so spojenou školou – špeciálnou základnou školou, ktorá má vysunuté pracovisko v ZSS a táto odborná činnosť sa poskytuje špeciálnym pedagógom, ktorý je zamestnancom tejto školy. Pre prijímateľov soc. služieb (PSS) spadajúcich pod tzv. „C variant“, ktorým sa v DSS poskytuje výchovno-vzdelávací proces, ide podľa nás o veľmi výhodné riešenie a z dôvodu úzkej špecializácie týchto škôl tiež zabezpečenie 100% odbornosti a prinášanie nových trendov výchovy. Nezanedbateľným faktorom je aj bezpečnosť detských PSS, ktorí sa nemusia nikam presúvať a samozrejme aj finančná nákladovosť poskytovania výchovy vlastným zamestnancom v prípade, keď napr. 95 % prijímateľov soc. služieb v zariadení je už v dospelom veku.  	O 	ČA 	Úpravou znenia – ustanoví sa výnimka pre odbornú činnosť, ktorou je ošetrovateľská starostlivosť v zariadení (§16 ods. 1 písm. f)), u ktorej sa pripustí možnosť jej zabezpečenia inou osobou na základe občianskoprávneho vzťahu alebo obchodnoprávneho vzťahu. U iných odborných činností vzhľadom na ich povahu a účel považujeme za odôvodnené, aby ich poskytoval poskytovateľ sociálnej služby, ktorý je na ich poskytovanie v rámci sociálnej služby oprávnený na základe zápisu do registra vo vlastnom mene na vlastnú zodpovednosť, za podmienok ustanovených zákonom o sociálnych službách, čo zvyšuje právnu ochranu prijímateľa sociálnej služby. Ak by vystupoval poskytovateľ sociálnej služby len ako zabezpečovateľ týchto odborných činností, nebol by tým priamo zodpovedný za ich poskytovanie. 	
Verejnosť 	Novelizačný bod 29 
V § 17 ods. 1 za slovom ambulantnej doplniť „formy“.	O 	N 	Neakceptuje sa, nakoľko ambulantná forma sociálnej služby má zavedenú legislatívnu skratku v § 13 ods. 2 „ambulantná sociálna služba“. 	
Verejnosť 	Novelizačný bod č.30 
V § 17 ods. 4 za vetou Prijímateľ sociálnej služby v zariadení s celoročnou pobytovou formou s poskytovaním stravovania je povinný ........ . doplniť „ Prijímateľ sociálnej služby musí odoberať celodennú stravu v rozsahu uvedenom v prvej vete, ak nemá v zariadení poskytnuté podmienky na prípravu stravy. 
Na konci odstavca za slovom denne doplniť čiarku a text „ktorým musí byť obed“ .	O 	N 	V navrhovanom texte v odseku 5 je obsiahnutá aj situácia, ktorá je uvedená v pripomienke. 	
Verejnosť 	Novelizačný bod č.30 
V § 17 ods. 5 zrušiť poslednú časť vety „alebo si prijímateľ sociálnej služby stravovanie zabezpečí inak“ A v konečnom dôsledku by muselo byť u všetkých pobytových foriem uvedené, že sa môžu poskytovať okrem stravovania aj podmienky na prípravu stravy. 	O 	N 	Nepovažujeme za vhodné obmedzovať klienta, ktorý je schopný si zabezpečiť stravu inak (napr. v blízkej reštaurácii).  	
Verejnosť 	Novelizačný bod č.34 
V § 23a Preventívna aktivita – doplniť , čo sa v rámci preventívnej aktivity poskytuje a zabezpečuje. 	O 	N 	Nie je potrebné a ani možné v zákone definovať všetky sociálne situácie, ktoré sú rizikové a ktoré by následne mohli viesť k nepriaznivej sociálnej situácii. Príklady takých situácií sme vymedzili v osobitnej časti odôvodnenia, napr. takou situáciou je, keď prostitútka ponúka sex na ulici a prevencia spočíva v tom, že jej poskytneme kvalitné informácie o bezpečnom sexe a tým zabraňujeme, napr. šíreniu pohlavných chorôb, t.j. predchádzame rizikovej situácii a správaniu. Každý sociálny pracovník by mal vedieť takéto situácie rozlíšiť. 	
Verejnosť 	Novelizačný bod č.34 
Za § 23 sa vkladajú § 23a a § 23b, ktoré vrátane nadpisov znejú: 
„§ 23a 
Preventívna aktivita 
Preventívna aktivita je odborná činnosť zameraná na predchádzanie rizikovému správaniu fyzickej osoby, rodiny alebo komunity a na predchádzanie rizikovým vložiť slová : "a krízovým situáciám" a na ich prekonanie alebo riešenie. 	O 	N 	Pri krízovej situácii už ide o stav, v ktorom je potrebné poskytnúť pomoc(intervenciu) napr. v rámci služieb krízovej intervencie. 	
Verejnosť 	Novelizačný bod č.34 
V § 23b Stimulácia komplexného vývoja dieťaťa so zdravotným postihnutím – doplniť , čo sa v rámci stimulácie ... poskytuje a zabezpečuje. 	O 	N 	Stimulácia je odborný termín, ktorý je podrobne rozpracovaný v teórii (napr. vývinová, bazálna) a odborníci, ktorí budú zabezpečovať túto odbornú činnosť budú voliť prístupy a metódy a formy stimulácie, ktorá zodpovedá individuálnemu prípadu daného dieťaťa a to aj v závislosti od druhu zdravotného postihnutia, nie je možné poznatky z teórie, ktoré nemajú normotvorný charakter upravovať v právnej norme. 	
Verejnosť 	Novelizačný bod č.35 
V § 27 ods. 2 písm. c/ bod 2. sa uvádza 
- vykonávanie základnej osobnej hygieny – je potrebné špecifikovať v zákone, čo je to základná osobná hygiena. 	O 	N 	Nie je potrebné špecifikovať, základná osobná hygiena je všeobecne zaužívaný bežný pojem a nie je potrebné ho osobitne upravovať v zákone. 	
Verejnosť 	Novelizačný bod č.38 
V § 34 ods. 1 zmeniť vekovú hranicu na 18 rokov /nie 16 rokov/ 
Dovŕšila 16. rok veku – považujeme za nízky vek na ZPB, nakoľko nemá ešte právnu zodpovednosť (len tresto-právnu) žiadny príjem, tak nemôže samostatne žiť pod dohľadom. ZPB je tiež celoročná forma pobytu, tak ako DSS a tam sa deti vylučujú. 
Navrhujeme „ dovŕšila 18.rok veku“. 
 	O 	N 	Ponecháva sa dolná veková hranica (16 rokov), nakoľko osoby v tomto veku už majú trestnoprávnu zodpovednosť, pracovnoprávnu spôsobilosť a bežne začínajú žiť samostatne, preto nie je dôvod, aby boli vylúčení z poskytovania tejto sociálnej služby. 
Akceptuje sa horná veková hranica (dovŕšenie dôchodkovo veku, s tým, že pokiaľ klient bol prijatý do tohto typu zariadenia a dovŕši dôchodkový vek, bude sa mu daná sociálna služba poskytovať aj naďalej v tomto zariadení. 
 	
Verejnosť 	Novelizačný bod č.38 
Príloha č. 3A , na ktorú je odvolávka nie je v platnom znení zákona ani v navrhovanej novele - potrebné doplniť. 	O 	N 	Nejde o názov prílohy, v texte je uvedená príloha č. 3 a za ňou nasleduje spojka a. 	
Verejnosť 	Novelizačný bod č.40 
v § 35, ods. 3 – navrhujeme zvýšiť novelou navrhovaný počet klientov v ZPS, alebo tento počet vôbec nelimitovať 
Pripomienka: 
Na základe skutočnosti a demografického vývoja je predpoklad, že tejto klientely v dôchodkovom veku bude pribúdať najviac a nie sú pripravené náhradné riešenia, zároveň sa rušia DSS pre fyzické osoby v dôchodkovom veku. Už v súčasnosti sú jestvujúce kapacity nepostačujúce.  	O 	N 	Zámerom je vytvoriť aj pre seniorov také zariadenia sociálnych služieb, ktoré majú rodinný charakter a zamedziť vzniku zariadení s veľkým počtom klientov, čo má za následok vytváranie uzavretých izolovaných komunít.  	
Verejnosť 	Novelizačný bod č.41 
V § 37 ods. 4 sa na konci bodka nahrádza čiarkou a pripájajú sa tieto slová: „najdlhšie na tri mesiace; túto lehotu možno predĺžiť len raz, najviac o tri mesiace.“. 
Navrhujeme doplniť - v odôvodnených prípadoch /napr. pri poúrazových stavoch na základe odporučenia lekára/ možno túto lehotu predĺžiť na jeden rok.  	O 	N 	Ako z názvu tohto zariadenia vyplýva, cieľom je zabezpečiť sociálnu rehabilitáciu, a nie liečenie. 	
Verejnosť 	Novelizačný bod č.42 
V § 72  odsek 1 za slovo  "dôchodkový vek" doplniť odkaz na zákon o č. 461/2003 Z. z. o soc. poistení. 	O 	N 	V tomto ustanovení nie je slovné spojenie dôchodkový vek.  	
Verejnosť 	Novelizačný bod č.45 
V § 39 ods. 1 na základe konzultácií s psychiatrami upraviť výraz „organický psychosyndróm ťažkého stupňa“ na „organický psychosyndróm“ a doplniť  „schizotopove poruchy, schizoafektívne poruchy a schizoformné poruchy /sú to diagnózy F20-F25// (nakoľko aj títo klienti potrebujú starostlivosť v špecializovanom zariadení a tieto diagnózy kladú väčšie nároky na starostlivosť, dohľad - viac personálu aj prísnejší dohľad) .
Zároveň žiadame zo špecializovaného zariadenia vylúčiť diagnózu AIDS – jedná sa o ochorenie, ktorého starostlivosť by mali zabezpečovať Hospic, liečebne pre dlhodobo chorých. 
Vzhľadom na vysokú infekčnosť ochorenia, by ZSS museli prejsť do rizikových pracovísk so zvýšeným dosahom na rozpočet. 	O 	N 	Zámerom je poskytovať sociálnu službu takto postihnutým klientom, len ťažšieho stupňa. Nie je potrebné dopĺňať ďalšie špecifické diagnózy, nakoľko druhy zdravotných postihnutí sú vymenované len príkladmo. 	
Verejnosť 	Novelizačný bod č.48 
V § 49 - zmena nadpisu na Zdravotnícka posudková činnosť 
V § 49 ods. 4 - zmena názvu na Zdravotnícky posudok 
Pripomienka 
Vychádza to z návrhu zákona, keď posudok nebude vykonávať lekár, ale Zdravotnícky pracovník. 	O 	N 	Vzhľadom na to, že pojmy lekárska a sociálna posudková činnosť sú zavedené v slovenskej legislatíve a v praxi, nepovažujeme za vhodné tento názov meniť, navyše nie je podstatné, že odkázanosť v rámci lekárskej posudkovej činnosti vykonáva lekár a sestra, ale to, že pri tomto hodnotení sa vychádza z medicínskych podkladov (napr. lekársky nález, správa o priebehu a vývoji choroby a zdravotného postihnutia). 	
Verejnosť 	Novelizačný bod č.79 
V § 65 ods. g/ - zrušiť celý odsek, ktorým je zákaz zápisu do registra druhu sociálnej služby DSS s celoročnou pobytovou formou .
Považujeme za nepostačujúce z hľadiska postihnutia a diagnózy, neposkytovať rovnaký rozsah služieb ako u iných diagnóz pre ŤZP /takáto forma je v ŠZ, ZPS, ZPB, atď./. Zákon neponúka adekvátnu náhradu celoročného pobytu v DSS s rozsahom služieb ako v DSS. ZPB môžu nahradiť DSS len v prípadoch ľahšieho postihnutia, nemajú personálne zabezpečenie ani rozsah poskytovaných služieb. PSS, ktorí sú umiestnení v DSS v mnohých prípadoch vyžadujú zvýšenú starostlivosť, vyžadujú pranie prádla, varenie, prebaľovanie, kŕmenie sondou i zvýšený dohľad. Títo sa dostávajú do DSS bez rodinných príslušníkov, rodina sa nedokáže o nich postarať a týždenná forma nie je v týchto prípadoch realizovateľná. 
Priznávame ambulantnú a týždennú formu DSS, t.j., že tento druh sociálnej služby je nevyhnutný, ale chceme zrušiť jej celoročnú formu. Nebude môcť byť naplnený § 8 ods. 6 návrhu v novele zákona.  	O 	N 	Ide o opatrenie v záujme začatia procesu deinštitucionalizácie sociálnych služieb v SR, to však neznamená, že osoby s ťažkým zdravotným postihnutím nebudú mať iné možnosti pomoci, nakoľko existuje celý rad rôznych druhov sociálnych služieb, ktoré môžu tieto osoby využívať. 	
Verejnosť 	Novelizačný bod č.82 
V § 67a ods. 2písm.c/ - zrušiť navrhované znenie 
Uvádza sa, že do označenia miesta poskytovania sociálnych služieb má byť v ods. c/ aj druh a forma poskytovanej sociálnej služby 
V § 67a/ ods. 2 písm c/ 
Navrhujeme doplniť – názov zriaďovateľa 
Podľa nášho názoru, budú tabule označenia druhom a formou poskytovanej sociálnej služby okrem názvu zariadenia zbytočne veľmi dlhé a strácať prehľadnosť v poskytovaných službách. 
Tiež budú zvýšené výdavky na výrobu nových označení ZSS. 	O 	N 	Označenie miesta poskytovania sociálnej služby má mať len informatívny charakter, nie je potrebné uvádzať ďalšie náležitosti, tie si môže pozrieť záujemca na centrálnom registri. K zvýšeným výdavkom uvádzame, že je na rozhodnutí poskytovateľa aké označenie si zvolí, tieto informácie je možné zverejniť aj úplne jednoduchým spôsobom (napr. zaliatie do fólie). 	
Verejnosť 	Novelizačný bod č.88 
V § 71 ods. 1 - zrušiť navrhované znenie - 
Uvádza sa v navrhovanom znení doplniť, že úhrady za iné činnosti podľa § 15 ods. 3 budú uvedené v osobitnej zmluve. 
Znenie § 15 ods. 3- Poskytovateľ sociálnej služby môže zabezpečovať, vykonávať alebo utvárať podmienkyna vykonávanie iných činností, ktoré tento zákon neupravuje a zvyšujú kvalitu poskytovanej sociálnej služby. 
ZSS nie sú podnikateľské subjekty, nemajú živnostenské oprávnenie. Uzatvárať zmluvu na predmet poskytovania služby, ktorá nie je súčasťou sociálnej služby podľa zákona vyžaduje splnenie podmienok podľa živnostenského zákona. 
ZSS môžu prizvať kaderníka, pedikéra, ktorý je živnostník a vykoná službu priamo príjimateľovi soc.služby, tj. bez potreby uzatvorenej zmluvy. 	O 	N 	Zámerom je , aby súčasťou zmluvy o poskytovaní sociálnej služby neboli také činnosti, ktoré nemajú charakter sociálnej služby. V prípade, že zariadenie sociálnych služieb zabezpečuje iné činnosti cez živnostníka, neuzatvára zmluvu s klientom, ale ak ZSS poskytuje (nie zabezpečuje) iné činnosti a má oprávnenie tieto iné činnosti zmluva musí byť uzatvorená. Zákon o sociálnych službách nenúti ZSS poskytovať tieto činnosti, je to na rozhodnutí poskytovateľa. 	
Verejnosť 	Novelizačný bod č.103 
Navrhujeme zrušiť § 72a ods. 4 - zrušiť navrhované znenie 
Uvádza sa v navrhovanom znení 
Ods/ 4 
Za zmenu skutočnosti, ktorá má rozhodujúci vplyv na platenie úhrady za sociálnu službu, sa na účely tohto zákona nepovažuje zníženie mesačného príjmu alebo zvýšenie mesačného príjmu najviac o sumu 5 eur. To neplatí, ak sa príjem zisťuje podľa ods. 2 /t.j. nepravidelný príjem, ktorý sa určuje 1 x ročne ..../ 

Zdôvodnenie : 
Podľa nášho názoru by nemohla byť dodržaná ochrana zostatku z príjmu a majetku, čo je v rozpore s § 73 / musí zostať 25% sumy ŽM, 60%, ...../ 	O 	N 	Navrhovaná tolerancia 5 € je upravená z dôvodu zníženia administratívnej náročnosti úpravy výšky úhrady pre nepatrnú zmenu príjmu, pričom to žiadnym spôsobom neovplyvní ochranu príjmu. 	
Verejnosť 	Novelizačný bod č.103 
V § 72a zmeniť slovo "predložiť " na "doložiť", nakoľko predložiť znamená len ukázať .
Pripomienka 
V súlade so Zákonom o ochrane osobných údajov znamená predložiť – len preukázať sa dokladom, nie založiť ho do spisu. 	O 	N 	Doložiť znamená len dodatočne predložiť. 	
Verejnosť 	Novelizačný bod č.120 
- v  § 74 bod 3 
- v  písm. a/ doplniť pred slovo pobytu – trvalého a prípadne prechodného 
- zmeniť písmeno e) nasledovne: 
" doloží potvrdenie o príjme a doklady o majetkových pomeroch fyzickej osoby, ktorej sa má poskytovať sociálna služba a osôb, ktorých príjmy sa s ňou spoločne posudzujú a započítavajú; to neplatí pre fyzickú osobu, ktorá bude platiť úhradu najmenej vo výške ekonomicky oprávnených nákladov." 	O 	N 	V odseku 3 je širší pojem, to znamená, že pojem pobyt obsahuje trvalý aj prechodný pobyt. 	
Verejnosť 	Novelizačný bod č.121 
-   v § 74 odseku 5 zmeniť slovo "predložíť" na "doložiť", 
Pripomienka 
V súlade so Zákonom o ochrane osobných údajov znamená predložiť – len preukázať sa dokladom, nie založiť ho do spisu. 	O 	N 	Doložiť znamená len dodatočne predložiť. 	
Verejnosť 	Novelizačný bod č.214 
§ 110 V prechodných ustanoveniach nie je zmienka o skutočnosti, ako má poskytovateľ postupovať, ak v poradovníku čakateľov na celoročnú sociálnu službu má poskytovateľ vedené osoby do 18 rokov veku (deti), ktorým od 1.1.2014 nebude môcť byť v z mysle zákona poskytovaná celoročná forma sociálnej služby v DSS. 
Príloha č. 1 zákona 448/2008 Z. z. – nešpecifikuje prepočítanie maximálneho počtu prijímateľov sociálnej služby na jedného svojho zamestnanca a minimálny percentuálny podiel odborných zamestnancov na celkovom počte zamestnancov , ak poskytovateľ poskytuje sociálnu službu kombináciou viacerých foriem naraz (ambulantnú, týždennú, celoročnú), keď je predpoklad, že odborní zamestnanci sa prelínajú počas dňa (počas jednej zmeny) z jednej formy služby do druhej. 
Príklad: sestra, psychológ, sociálny pracovník, rehabilitačný pracovník,... v službe poskytuje starostlivosť vo všetkých formách sociálnej služby podľa potreby. 
Táto požiadavka vyplýva z praxe, kedy sú zariadeniam zasielané žiadosti v zmysle Info zákona na presné špecifikovanie presného počtu zamestnancov na jednotlivých formách poskytovaných služieb.  
	O 	A 	K prílohe č. 1 pre informáciu uvádzame, keďže text nespĺňa kritériá pripomienky, nasledovné: 
Skutočnosť, že poskytovateľ sociálnej služby poskytuje viaceré formy sociálnych služieb, resp. druhy sociálnych služieb nemôže ovplyvniť viazanosť normatívu na konkrétny druh a formu sociálnej služby, nakoľko ide o priamu väzbu na počet prijímateľov jednotlivých druhov a foriem sociálnych služieb. V praxi to bude znamenať, že bez ohľadu na formu poskytovanej sociálnej služby sa počet zamestnancov bude odvíjať od celkového počtu klientov, pričom nie je rozhodujúce, či ten istý zamestnanec poskytuje príslušné odborné alebo obslužné činnosti tak klientom napr. celoročnej pobytovej sociálnej služby ako aj klientom s týždenným pobytom.

Verejnosť 	§ 16 ods. 1 písm. f – ošetrovateľská starostlivosť v zariadení  
Je potrebné doriešiť možnosť vykonania a špecifikáciu výkonov. 	O 	N 	Ošetrovateľské výkony patria do zdravotnej starostlivosti a sú upravené vo vyhláške č.109/2009 a nie je možné ich upravovať v zákone o sociálnych službách. 	
Verejnosť 	§ 25, 35, 36, 38 a 39 
- upraviť znenia § 25, 35, 36, 38 a 39 „ poskytuje sa ošetrovateľská starostlivosť “ na znenie „môže sa poskytovať ošetrovateľská starostlivosť“ 
Zdôvodnenie : Ide o dlhodobo predkladanú požiadavku, ktorá odstráni rozpor s § 22, ktorý hovorí, že v daných typoch sociálnych zariadení sa : „môže poskytovať ošetrovateľská starostlivosť “ a tiež z dôvodu, že ošetrovateľská starostlivosť je časťou zdravotnej starostlivosti a zariadenia sociálnych služieb nie sú v sieti poskytovateľov zdravotnej starostlivosti podľa zákona. Pri zachovaní súčasného znenia by bolo potrebné aby sa zariadenia soc. služieb stali oficiálnymi poskytovateľmi zdravotnej starostlivosti. Týmto faktom by nastalo logické opodstatnenie Čl. II odst.1 „h) vykonáva dohľad nad poskytovaním zdravotnej starostlivosti v rozsahu ošetrovateľskej starostlivosti poskytovanej v zariadeniach sociálnych služieb podľa osobitného predpisu41a) tak, že dohliada na správne poskytnutie zdravotnej starostlivosti v rozsahu ošetrovateľskej starostlivosti.“ tj. možnosťou kontroly zariadení sociálnych služieb prostredníctvom Úradu pre dohľad nad zdravotnou starostlivosťou. Čo je bez vykonania potrebných zmien legislatívy nerealizovateľné. V tejto súvislosti je však potrebné minimálne do času kým nedôjde k „zladeniu“ sociálnej a zdravotnej legislatívy umožniť poskytovanie zdravotnej starostlivosti v ZSS prostredníctvom inej osoby tj. zmenou § 16, konkrétne novelizačný bod 28 (4) Poskytovateľ sociálnej služby nemôže zabezpečovať odborné činnosti inou osobou na základe občianskoprávneho vzťahu alebo obchodnoprávneho vzťahu.“ .	O 	A 	 	
Verejnosť 	§ 72 ods. 9 
V § 72 ods. 9 za slovom "okrem" doplniť slová „úhrady za úschovu cenných vecí a“, lebo klienti v čase neprítomnosti majú v úschove vkladné knižky a pod. a neplatia za túto službu žiadnu úhradu.  	O 	N 	Ide o návrh nad rámec novely. 	
Verejnosť 	§ 74  ods. 16 
V § 74  ods. 16. doplniť na úplný koniec odstavca za .....sama slová ", tak, že preukázateľným spôsobom požiada budúceho poskytovateľa sociálnej služby o poskytovanie tejto sociálnej služby“. ( To znamená  presne tak ako je to špecifikované aj v bode 14. navrhovanej novely /§8 ods. 8 zákona/). 	O 	N 	Zabezpečenie v tomto ustanovení znamená poskytnutie alebo zabezpečenie sociálnej služby u neverejného poskytovateľa v intenciách všetkých platných ustanovení zákona o sociálnych službách. 	
Verejnosť 	Dôvodovej správe k bodu 216 
Upraviť znenie dôvodovej správy k bodu 216 : V dôvodovej správe sa uvádza, že v prílohe sa navrhuje zásadná zmena, ktorou je možnosť, aby opatrovateľky mohli v rámci vykonávania opatrovateľskej služby v záujme dodržiavania liečebného režimu vykonávať úkony ako napr. podávanie liekov, kontrola glykémie glukomerom, aplikácia podkožných injekcií (inzulín, ktoré doteraz mohli vykonávať len sestry, napriek tomu, že úkony tohto charakteru bežne vykonávajú členovia domácnosti, ako aj na to, že tieto úkony nie sú vykonávané poskytovateľmi zdravotnej starostlivosti a ani hradené z verejného zdravotného poistenia. 
Zdôvodnenie : „Opatrovateľská služba“ je sociálna služba definovaná a vymedzená v § 41 zákona č. 448/2008 o soc. službách a podľa odseku 3.nemôže byť poskytovaná FO, ktorej sa poskytuje celoročná pobytová sociálna služba. 
Preto navrhujeme formulovať : „ …...aby opatrovateľky mohli v rámci vykonávania opatrovateľských úkonov v záujme dodržiavania liečebného režimu vykonávať úkony ako napr. podávanie liekov,....“  	O 	A 	 	
Verejnosť 	Všeobecná pripomienka k novele zákona - pripomienky SocioFóra 
Odborná verejnosť očakávala od autorov novely zákona 448/2008 systémové riešenie v troch zásadných okruhoch: 
1. Otvorená motivačná podpora terénnych a ambulantných foriem sociálnych služieb a rozumná regulácia pobytových služieb 
2. Primeraná systémová reakcia tejto verejnej politiky na demografickú a ekonomickú situáciu obyvateľstva a s tým spojené zvyšovanie dopytu po všetkých druhoch sociálnych služieb a zvyšovanie potrebnej sumy verejných rozpočtov na sociálne služby 
3. Jednoznačné nekonfliktné definovanie kompetencií jednotlivých orgánov zodpovedných za primeranú ponuku sociálnych služieb pre tých, čo ich potrebujú. 
Načrtnutie vízie budúceho efektívneho a hospodárneho systému sociálnych služieb a základných princípov, procesov a mechanizmov transformácie naň, by mali byť základnými piliermi novej Koncepcie rozvoja sociálnych služieb do roku 2020, ktorá by sa následne premietla do novely zákona. Nová koncepcia by možno vyústila do prípravy viacerých osobitných zákonov, ktoré by jednoduchším a zrozumiteľnejším spôsobom upravovali skupiny služieb (napr. zákon o krízovej intervencii, zákon o podpore deinštitucionalizácie/transformácie, zákon o dlhodobej starostlivosti …). 
Nová koncepcia nie je spracovaná. Novela sa tak stala “zberným dvorom”, na ktorom sa stretávajú inovatívne riešenia (menujme aspoň reguláciu kapacity pobytových zariadení) s nesystémovými ustanoveniami (rozdielny postoj štátu k financovaniu rovnakých služieb podľa poskytovateľa). Novela nerieši posilnenie terénnych foriem služieb, čo sa týka najmä domácej opatrovateľskej služby. Novela nedáva odpoveď na potrebu dlhodobého zvyšovania objemu verejných finančných zdrojov vzhľadom na objektívny rast dopytu po službách. A novela nerieši systémovo ani rozdelenie kompetencií, keď kumuluje v rukách samosprávy posudzovanie odkázanosti, poskytovanie služieb, registráciu a financovanie neverejných poskytovateľov ako aj výkon kontroly. Neverejní poskytovatelia sú tak vystavení riziku zneužívania právomoci jednotlivými úradníkmi bez možnosti primeranej a dostatočne pružnej ochrany, ktorú súdy nezabezpečujú. 
Z uvedených dôvodov konštatujeme , že predložená novela zákona nenapĺňa očakávania, ktoré sme do nej vkladali, nezlepšuje významne postavenie neverejných poskytovateľov oproti súčasnému stavu,, nerieši základné otázky nového systému sociálnych služieb. Z tohto dôvodu pokladáme za vhodnejšie stiahnuť návrh zákona z legislatívneho procesu, vypracovať stratégiu/koncepciu rozvoja služieb do roku 2020 a premietnuť ju do nového zákona/zákonov. 
V prípade, že novela nebude stiahnutá z legislatívneho procesu predkladáme k nej nasledujúce zásadné pripomienky a návrhy.  	O 	N 	Novela nemôže komplexne riešiť všetky právne vzťahy v oblasti sociálnych služieb, resp. aj právne vzťahy mimo rámca sociálnych služieb, ktoré spadajú aj do kompetencie iných rezortov. Novela reaguje na nové záväzky prijaté v strategických a medzinárodných dokumentoch. Je možné súhlasiť s tým, že novelou sa riešia viaceré okruhy problémov, to však neznamená, že je to dôvodom na prijatie samostatných právnych noriem. Na druhej strane novela rieši vybrané aktuálne problémy a posilňuje finančnú udržateľnosť vybraných druhov sociálnych služieb. Zámerom novely nemôže byť úprava, ktorá si vyžaduje finančné krytie pokiaľ nie sú zabezpečené potrebné zdroje.  	
Verejnosť 	K bodu 4 
V § 2 ods. 2 písmeno h) za slovo „lokalite“ vložiť slová „ a/alebo pre prítomnosť“ 
Odôvodnenie 
Komunitné centrá sú vhodnou službou aj pre nesegregované komunity so znakmi koncentrovanej a generačnej chudoby. Preto navrhujeme ustanoviť túto službu nielen pre skupiny obyvateľov s takto kumulovanými znakmi, ale pre širšie spektrum skupín, ktorým chudoba bráni vyššiemu začleneniu sa do spoločnosti aj keď nežijú v segregovanej komunite.  	O 	N 	Nie je možné akceptovať v tomto ustanovení je upravená sociálna udalosť, ktorá je vymedzená práve lokalitou v ktorej sa nachádzajú fyzické osoby a nie nepriaznivou sociálnou situáciou jednej osoby mimo tejto lokality.  	
Verejnosť 	K bodu 5 
V § 2 odsek 6 navrhujeme iné znenie textu: 
„(6) Správaním iných fyzických osôb podľa odseku 2 písm. g) sa rozumie ohrozenie zdravia a života osôb blízkymi alebo zverenými osobami, odohrávajúce sa v domácnostiach a v rodinách. 
Odôvodnenie: 
V legislatíve SR nenájdeme terminológiu domáceho, ani inak pomenovaného násilia v rodinách. Trestný zákon takýto trestný čin nepozná – ani domáce násilie, ani rodovo podmienené násilie. Sú trestné činy, v ktorých skutkových podstatách je definované protiprávne konanie voči blízkym a zvereným osobám, odohrávajúce sa v domácnostiach a v rodinách. To znamená, že v novele Zákona o sociálnych službách neobstojí terminológia typu: domáce násilie, násilie v rodine, násilie páchané na ženách, násilie na ženách v partnerských/ párových vzťahoch, či rodovo podmienené násilie. Navrhujeme preto používať jednotnú terminológiu -„ohrozenie zdravia a života osôb blízkymi alebo zverenými osobami, odohrávajúce sa v domácnostiach a v rodinách“.  	O 	N 	Zámerom návrhu nie je zúženie tejto nepriaznivej sociálnej situácie len na osoby blízke a zverené, ale na akékoľvek osoby. Týmto návrhom sa pojmy domáce násilie a rodovo podmienené násilie zavádza aj do našej legislatívy a používa sa už v strategických dokumentoch a medzinárodných dokumentoch (Dohovor Rady Európy o predchádzaní násiliu na ženách a domácemu násiliu boja proti nemu, ktorý sa v súčasnosti pripravuje na ratifikáciu a v Akčnom pláne na prevenciu a elimináciu násilia na ženách na roky 2014 až 2019). 	
Verejnosť 	Za bod 24 
V § 13 ods. 5 v poslednej vete za slovo „len s“ vložiť slová „jej písomným súhlasom, pokiaľ je schopná súhlas udeliť a“ .
Odôvodnenie: 
Navrhované zmeny ustanovení § 13 ods. 5, § 55 ods. 2, písm. b) a § 74 ods. 1 zákona č. 448/2008 Z. z. o sociálnych službách sú vedené zámerom podporiť snahy poskytovateľov sociálnych služieb o navrátenie spôsobilosti na právne úkony u užívateľov, ktorí sú pozbavení spôsobilosti na právne úkony. V súlade s názorom Ústavného súdu Slovenskej republiky vysloveného v náleze I. ÚS 313/2012 zo dňa 28. 11. 2012 , pozbavenie spôsobilosti na právne úkony je nutné chápať ako extrémne opatrenie, ktoré je postupne potrebné nahrádzať menej reštriktívnymi opatreniami, najmä obmedzením spôsobilosti na právne úkony podľa § 10 ods. 2 zákona č. 40/1964 Zb., občiansky zákonník. Navrhovaná zmena reflektuje skutočnosť, že veľká časť užívateľov sociálnych služieb, ktorí sú pozbavení spôsobilosti na právne úkony, sú samostatne alebo s primeranou podporou schopní porozumieť významu poskytovanej služby a sú schopní prejaviť súhlas alebo nesúhlas ohľadom jej poskytovania. Preto je aj potrebné obmedziť situácie, kedy pri poskytovaní sociálnych služieb súhlas opatrovníka automaticky nahrádza prejav vôle človeka pod opatrovníctvom. Zároveň je na mieste obmedziť poskytovanie sociálnej služby podľa § 55 zákona o sociálnych službách tak, aby táto smerovala iba k pomoci pri navrátení spôsobilosti na právne úkony.  	O 	N 	Z vecného hľadiska je možné súhlasiť s odôvodnením, ale legislatívne nie je možné pripomienku zapracovať priamo v tomto ustanovení bez nadväznosti na zmeny, ktoré je potrebné prijať v rámci zmien v Občianskom zákonníku, napr. zakotvenie podporovaného rozhodovania. Ak budú tieto zmeny v príslušných právnych predpisoch prijaté je možné ich zapracovať aj do zákona o sociálnych službách. 	
Verejnosť 	K bodu 32 
V § 21 ods. 1 doplniť na konci vety slová “s maximálnym využitím prirodzených zdrojov v rodine a komunite” 
Odôvodnenie: 
Sociálna rehabilitácia má podporovať samostatnosť, nezávislosť a sebestačnosť fyzickej osoby a práve pre dosiahnutie týchto cieľov je nevyhnutné využívať maximálne prirodzené zdroje v rodine a komunite fyzickej osoby, tak, aby viedla čo najviac nezávislý život s nevyhnutnou podporou.  	O 	A 	 	
Verejnosť 	Za bod 46 
§ 44 vrátane nadpisu znie: 
„§ 44 
Tlmočnícka služba 
(1) Tlmočnícka služba je sociálna služba poskytovaná fyzickej osobe odkázanej na tlmočenie alebo na prepis hovorenej reči podľa odseku 3. 
(2) Tlmočníckou službou sa poskytuje tlmočenie v slovenskom posunkovom jazyku (v posunkovej reči), tlmočenie posunkovanej slovenčiny, artikulačné tlmočenie, taktilné tlmočenie alebo prepis hovorenej reči. 
(3) Fyzická osoba je odkázaná na tlmočenie, ak je: 
a) nedoslýchavá, 
b) nepočujúca alebo 
c) hluchoslepá. 
(4) Fyzická osoba má právo na výber tlmočenia na základe svojich komunikačných potrieb. 
(5) Tlmočnícku službu nemožno poskytovať fyzickej osobe, 
a) ktorej sa poskytuje peňažný príspevok na osobnú asistenciu podľa prílohy č. 4 bodov 13.4, 13.5 a 13.6 podľa osobitného predpisu,11) 
b) ktorej sa v rámci opatrovateľskej služby poskytuje tlmočenie podľa prílohy č. 4 časti III písm. c). 
(6) Fyzická osoba preukazuje zdravotné postihnutie uvedené v odseku 3 potvrdením poskytovateľa zdravotnej starostlivosti podľa osobitného predpisu.24) 
Odôvodnenie 
Doterajšie znenie § 44 nereflektuje všetky komunikačné potreby ľudí so sluchovým postihnutím. Jestvujúce bariéry v komunikácii majú ďalekosiahly dopad v negatívnom zmysle slova najmä na mentálne zdravie, vytváranie a charakter vzájomných interakcií medzi komunikujúcimi a súčasne determinujú sociálnu identifikáciu osôb so sluchovým postihnutím. Existencia komunikačných systémov, ktoré osoby so sluchovým postihnutím aktívne využívajú na sprístupnenie komunikácie a zvýšenie miery informovanosti sú súčasťou procesu socializácie, integrácie a následne inklúzie. Z uvedených dôvodov je potrebné nie len na ich výskyt poukázať, ale súčasne ich spoločensky akceptovať, rešpektovať, legislatívne podchytiť a prakticky implementovať v rámci foriem tlmočenia.  	O 	N 	Prepis hovorenej reči nie je možné stotožňovať s tlmočením, aj keď táto činnosť súvisí s uľahčením komunikácie pre ľudí so sluchovým postihnutím. Prepis hovorenej reči je možné považovať sprostredkovanie komunikácie. Túto činnosť nie je možné upraviť v zákone o sociálnych službách bez ďalších nadväzností. MPSVR nemá námietky proti zavedeniu tejto činnosti (prepis hovorenej reči), bolo by však vhodné upraviť túto činnosť v rámci pripravovanej novelizácie zákona o posunkovej reči, ktorého predmetom a obsahom by malo byť sprostredkovanie komunikácie a jednou z foriem môže byť aj prepis hovorenej reči s tým, že sa určí pôsobnosť príslušných subjektov, ktoré takúto činnosť budú zabezpečovať, napr. vysoké školy. 	
Verejnosť 	K bodu 64 
V § 55 ods. 2, písm. b) vypustiť slová „pozbavení spôsobilosti na právne úkony, obmedzení spôsobilosti na právne úkony alebo“ 
Odôvodnenie: 
Navrhované zmeny ustanovení § 13 ods. 5, § 55 ods. 2, písm. b) a § 74 ods. 1 zákona č. 448/2008 Z. z. o sociálnych službách sú vedené zámerom podporiť snahy poskytovateľov sociálnych služieb o navrátenie spôsobilosti na právne úkony u užívateľov, ktorí sú pozbavení spôsobilosti na právne úkony. V súlade s názorom Ústavného súdu Slovenskej republiky vysloveného v náleze I. ÚS 313/2012 zo dňa 28. 11. 2012 , pozbavenie spôsobilosti na právne úkony je nutné chápať ako extrémne opatrenie, ktoré je postupne potrebné nahrádzať menej reštriktívnymi opatreniami, najmä obmedzením spôsobilosti na právne úkony podľa § 10 ods. 2 zákona č. 40/1964 Zb., občiansky zákonník. Navrhovaná zmena reflektuje skutočnosť, že veľká časť užívateľov sociálnych služieb, ktorí sú pozbavení spôsobilosti na právne úkony, sú samostatne alebo s primeranou podporou schopní porozumieť významu poskytovanej služby a sú schopní prejaviť súhlas alebo nesúhlas ohľadom jej poskytovania. Preto je aj potrebné obmedziť situácie, kedy pri poskytovaní sociálnych služieb súhlas opatrovníka automaticky nahrádza prejav vôle človeka pod opatrovníctvom. Zároveň je na mieste obmedziť poskytovanie sociálnej služby podľa § 55 zákona o sociálnych službách tak, aby táto smerovala iba k pomoci pri navrátení spôsobilosti na právne úkony.  	O 	N 	Z vecného hľadiska je možné súhlasiť s odôvodnením, ale legislatívne nie je možné pripomienku zapracovať priamo v tomto ustanovení bez nadväznosti na zmeny, ktoré je potrebné prijať v rámci zmien v Občianskom zákonníku, napr. zakotvenie podporovaného rozhodovania. Ak budú tieto zmeny v príslušných právnych predpisoch prijaté je možné ich zapracovať aj do zákona o sociálnych službách. 	
Verejnosť 	K bodu 65 
Nové znenie § 57 
„§ 57“ 
Podpora samostatného bývania 
(1) Podpora samostatného bývania je terénna sociálna služba na podporu samostatnosti, nezávislosti a sebestačnosti fyzickej osoby zameraná najmä na pomoc pri prevádzke domácnosti, pomoc pri hospodárení s peniazmi, podporu pri organizovaní času, podporu pri zapojení sa do spoločenského a pracovného života, podporu rozvoja osobných záujmov, predchádzanie a riešenie kritických situácií, podporu spoločensky primeraného správania. 
(2) V rámci podpory samostatného bývania sa okrem činností uvedených v odseku 1 
a) poskytuje 
1. sociálne poradenstvo 
2. pomoc pri uplatňovaní práv a právom chránených záujmov 
b) vykonáva 
1. preventívna aktivita 
2. sociálna rehabilitácia“ 
8. K bodom 26, 27 a 32 
V § 16 ods. 1 a ods. 3 vypustiť písm. p) 
Vypustiť § 21a. 
Odôvodnenie 
Podpora poskytovania komunitných služieb je v súlade s Dohovorom o právach občanov so zdravotným postihnutím a zároveň podporuje proces prechodu z inštitucionálnej na komunitnú starostlivosť. Preto vytvorenie takejto služby je dôležité opatrenie na prevenciu zlyhania procesu DI zariadení, z ktorých väčšina je v pôsobnosti VUC. Umožňuje občanom zotrvávať v prirodzenom prostredí s optimálnou podporou.  	O 	A 	 	
Verejnosť 	K bodu 82 
V § 67a, v odseku 1 za slovo “v zariadení,” vložiť slová “okrem zariadenia núdzového bývania,” 
Odôvodnenie: 
V zariadení núdzového bývania je poskytovaná sociálna služba osobám, na ktorých bolo páchané násilie. Z dôvodu zaistenia ich bezpečnosti je dôležité, aby malo zariadenie utajenú adresu a nebolo označené . 	O 	A 	 	
Verejnosť 	K bodu 84  
V § 68 vložiť nový odsek 3 tohto znenia: „(3) Proti rozhodnutiu o výmaze z registra podľa odseku 1 a 2 môže poskytovateľ podať odvolanie odvolaciemu orgánu, ktorý zriadi zastupiteľstvo vyššieho územného celku všeobecne záväzným nariadením.“ 
Odôvodnenie 
Výmaz z registra je pre poskytovateľa služieb veľmi vážny akt z hľadiska jeho hospodárskej činnosti, preto nemôže byť vykonaný bez možnosti preskúmania a opravného prostriedku v reálnom čase (nie v čase, v akom prijímajú rozhodnutia súdne orgány). Navrhuje sa, aby VUC zriadil odvolací orgán, ktorý by preskúmal oprávnenosť výmazu z registra. 	O 	N 	Proti rozhodnutiu VÚĆ sa nepodáva odvolanie, ale opravný prostriedok o ktorom rozhoduje príslušný súd, táto skutočnosť však už je upravená v zákone               č. 302/2001 Z. z.  	
Verejnosť 	Za bod 98 
V § 72 odsek 6 písm. a) za slovo “ tlmočenie” doplniť slová “a prepis do hovorenej reči”. 
Odôvodnenie 
Ide o legislatívno technickú úpravu v nadväznosti na zásadnú pripomienku uvádzanú v predchádzajúcej pripomienke "Za bod 46": 
Doterajšie znenie § 44 nereflektuje všetky komunikačné potreby ľudí so sluchovým postihnutím. Jestvujúce bariéry v komunikácii majú ďalekosiahly dopad v negatívnom zmysle slova najmä na mentálne zdravie, vytváranie a charakter vzájomných interakcií medzi komunikujúcimi a súčasne determinujú sociálnu identifikáciu osôb so sluchovým postihnutím. Existencia komunikačných systémov, ktoré osoby so sluchovým postihnutím aktívne využívajú na sprístupnenie komunikácie a zvýšenie miery informovanosti sú súčasťou procesu socializácie, integrácie a následne inklúzie. Z uvedených dôvodov je potrebné nie len na ich výskyt poukázať, ale súčasne ich spoločensky akceptovať, rešpektovať, legislatívne podchytiť a prakticky implementovať v rámci foriem tlmočenia.  	O 	N 	Prepis hovorenej reči nie je možné stotožňovať              s tlmočením, aj keď táto činnosť súvisí s uľahčením komunikácie pre ľudí so sluchovým postihnutím. Prepis hovorenej reči je možné považovať sprostredkovanie komunikácie. Túto činnosť nie je možné upraviť v zákone o sociálnych službách bez ďalších nadväzností. MPSVR nemá námietky proti zavedeniu tejto činnosti (prepis hovorenej reči), bolo by však vhodné upraviť túto činnosť v rámci pripravovanej novelizácie zákona o posunkovej reči, ktorého predmetom a obsahom by malo byť sprostredkovanie komunikácie a jednou z foriem môže byť aj prepis hovorenej reči s tým, že sa určí pôsobnosť príslušných subjektov, ktoré takúto činnosť budú zabezpečovať, napr. vysoké školy. 	
Verejnosť 	Za bod 117  
V § 74 ods. 1 za druhú vetu vložiť novú vetu „Súhlas opatrovníka automaticky nenahradzuje súhlas osoby pozbavenej spôsobilosti na právne úkony.“ 
Odôvodnenie: 
Navrhované zmeny ustanovení § 13 ods. 5, § 55 ods. 2, písm. b) a § 74 ods. 1 zákona č. 448/2008 Z. z. o sociálnych službách sú vedené zámerom podporiť snahy poskytovateľov sociálnych služieb o navrátenie spôsobilosti na právne úkony u užívateľov, ktorí sú pozbavení spôsobilosti na právne úkony. V súlade s názorom Ústavného súdu Slovenskej republiky vysloveného v náleze I. ÚS 313/2012 zo dňa 28. 11. 2012 , pozbavenie spôsobilosti na právne úkony je nutné chápať ako extrémne opatrenie, ktoré je postupne potrebné nahrádzať menej reštriktívnymi opatreniami, najmä obmedzením spôsobilosti na právne úkony podľa § 10 ods. 2 zákona č. 40/1964 Zb., občiansky zákonník. Navrhovaná zmena reflektuje skutočnosť, že veľká časť užívateľov sociálnych služieb, ktorí sú pozbavení spôsobilosti na právne úkony, sú samostatne alebo s primeranou podporou schopní porozumieť významu poskytovanej služby a sú schopní prejaviť súhlas alebo nesúhlas ohľadom jej poskytovania. Preto je aj potrebné obmedziť situácie, kedy pri poskytovaní sociálnych služieb súhlas opatrovníka automaticky nahrádza prejav vôle človeka pod opatrovníctvom. Zároveň je na mieste obmedziť poskytovanie sociálnej služby podľa § 55 zákona o sociálnych službách tak, aby táto smerovala iba k pomoci pri navrátení spôsobilosti na právne úkony.  	O 	N 	V navrhovanom znení nie je možné pripomienku akceptovať a navyše nie je možné bez akýchkoľvek súvislostí ju zapracovať do § 74 odsek 1. 	
Verejnosť 	Bod 120  
§ 74 ods. 4 sa za slová “e) až h)” vkladajú slová “ a v § 44” 
Odôvodnenie: 
§ 44 definuje tlmočnícku službu, za ktorú prijímateľ sociálnej služby v zmysle § 72 ods. 6 neplatí úhradu. Z uvedeného dôvodu nie je potrebné vyžadovať potvrdenie o príjme a doklady o majetkových pomeroch fyzickej osoby, ktorej sa má poskytovať sociálna služba a osôb, ktorých príjmy sa s ňou spoločne posudzujú a započítavajú; to neplatí pre fyzickú osobu, ktorá bude platiť úhradu najmenej vo výške ekonomicky oprávnených nákladov uvedené v bode 120 v § 74 ods. 3 písm. e).  	O 	N 	Neakceptuje sa, vzhľadom na to, že pri tlmočníckej službe nie je povinnosť uzatvárať písomnú zmluvu. 	
Verejnosť 	K bodu 129  
V § 75 odsek 1 znie: 
„(1) Obec je povinná poskytovať finančný príspevok na prevádzku poskytovanej sociálnej služby neverejnému poskytovateľovi sociálnej služby, ktorý neposkytuje sociálnu službu s cieľom dosiahnuť zisk, ak o poskytovanie tohto finančného príspevku požiadal oprávnený žiadateľ, ktorému sa bude poskytovať 
a) pomoc pri osobnej starostlivosti o dieťa, 
b) sociálna služba v zariadení pre seniorov, 
c) sociálna služba v zariadení opatrovateľskej služby, 
d) sociálna služba v dennom stacionári, 
e) opatrovateľská služba“ 
Odôvodnenie: 
Oprávneným žiadateľom o finančný príspevok na prevádzku pre vybrané druhy služieb má byť fyzická osoba, ktorá si vybrala neverejného poskytovateľa služieb. Obec je povinná tento príspevok poskytnúť, ak má fyzická osoba v obci trvalý pobyt a obec vydala rozhodnutie o odkázanosti osoby na pomoc inej osoby. Vzhľadom na túto novú povinnosť obce je potrebné primerane navýšiť podielové dane miestnej samospráve. 
V súvislosti s navrhovanou úpravou bolo potrebné presunúť ostatné služby z odseku 1 do odseku 6.  	O 	N 	Nie je možné akceptovať, na financovanie opatrovateľskej služby nie sú vytvorené zdroje v štátnom rozpočte a predmetom úpravy zákona o sociálnych službách nemôže byť problematika (vrátane výšky) podielových daní. 	
Verejnosť 	K bodu 134 
V § 75 sa odsek 6, dopĺňa písmenami k) až o), ktoré znejú: 
„k) sociálna služba v komunitnom centre, 
l) služba včasnej intervencie, 
m) sociálna služba v nízkoprahovom dennom centre, 
n) nízkoprahová sociálna služba pre deti, mládež a rodinu 
o) prepravná služba“. 
Odôvodnenie: 
Oprávneným žiadateľom o finančný príspevok na prevádzku pre vybrané druhy služieb má byť fyzická osoba, ktorá si vybrala neverejného poskytovateľa služieb. Obec je povinná tento príspevok poskytnúť, ak má fyzická osoba v obci trvalý pobyt a obec vydala rozhodnutie o odkázanosti osoby na pomoc inej osoby. Vzhľadom na túto novú povinnosť obce je potrebné primerane navýšiť podielové dane miestnej samospráve. 
V súvislosti s navrhovanou úpravou bolo potrebné presunúť ostatné služby z odseku 1 do odseku 6.  	O 	ČA 	Sociálna služba v nízkoprahovom dennom centre, nízkoprahová sociálna služba pre deti a rodinu a prepravná služba sú už v súčasnosti upravené v § 75 ods. 1 ako obligatórne financovanie pre obce a sociálna služba v komunitnom centre, služba včasnej intervencie a podpora samostatného bývania boli doplnené do § 75 ods. 6.  	
Verejnosť 	K bodu 142 
V § 77 zrušiť odsek 9 (alternatíva II.) 
Odôvodnenie: 
Ekonomicky oprávnené náklady majú u jednotlivých poskytovateľov rozdielnu výšku. Poskytovatelia, ktorí majú formu rozpočtovej organizácie, dostávajú zo zdrojov samosprávy finančné zdroje vo výške ich reálnych EON, čím majú pokryté aj straty spôsobené čiastočnými úhradami klientov. Ani vysoké EON zariadenia nepostihuje ich klientov tým, že by platili vyššie úhrady. Neverejní poskytovatelia pri rovnako vysokých nákladoch sú postihovaní znižovaním príspevku na prevádzku, nik im neuhradí stratu pri čiastočných úhradách. Ponechanie odseku 9 v novele diskriminuje nielen neverejných poskytovateľov tým, že ich tlačí do priemeru, ale aj ich klientov, ktorí očakávajú za vyššie úhrady vyššiu kvalitu služieb. Navyše sa narúša princíp viaczdrojového financovania, ak VUC, ktoré majú zodpovednosť za sociálne služby neprispievajú na ich náklady.  	O 	N 	Neakceptuje sa pre riziko neprimeraného zvyšovania úhrad u neverejných poskytovateľov. 	
Verejnosť 	K bodu 142 
V § 78a, odsek 1 vložiť nové písmená b) až e) 
“b) útulok, 
c) zariadenie núdzového bývania, 
d) domov na pol cesty, 
e) zariadenie dočasnej starostlivosti o deti” 
Písmená b) až h) sa označujú ako f) až l) 
Odôvodnenie 
Nepovažujeme za správne financovať štátnym príspevkom útulok prevádzkovaný neziskovou organizáciou založenou obcou a nefinancovať útulok neziskovej organizácie založenej cirkvou, Vzhľadom na znižovanie podielu daní samosprávam a prírastku služieb dlhodobej starostlivosti hrozí riziko nedofinancovania týchto služieb VÚC-kami. Považujeme za primeranejšie, aby zodpovednosť za tieto služby, ktoré svojím charakterom (dostupnosť bez ohľadu na miesto trvalého bydliska) presahujú rámec krajov, prevzal v plnej miere štát. Nejde o veľkú skupinu občanov, takže dopad na štátny rozpočet bude relatívne malý.  	O 	N 	Nie je možné rozširovať financovanie tých druhov sociálnych služieb zo štátu, ak nie sú pokryté finančnými zdrojmi. 	
Verejnosť 	K bodu 142 
V § 78b, odsek 9 sa pripájajú vety “Ak poskytovateľ sociálnej služby poskytuje služby krízovej intervencie považuje sa 75%-ná obsadenosť zariadenia za splnenie podmienky na účely zúčtovania. Neobsadené miesta sa vypočítajú ako rozdiel medzi 75%-nou a skutočnou nižšou obsadenosťou zariadenia v príslušnom roku.” 
Odôvodnenie: 
Služby krízovej intervencie sú služby, ktoré vyžadujú neodkladné riešenie, rýchle a nebyrokratické. Na tieto služby nemôžu byť poradovníky, ani sa nemôžu objednávať. Preto je potrebné počítať s určitou rezervou v kapacite, ktorá umožní rýchlu pomoc v čase krízy. Navrhuje sa považovať 75%-nú obsadenosť týchto služieb v príslušnom roku za splnenie podmienky obsadenosti.  	O 	N 	Neakceptuje sa, účelnosť a efektívnosť vynakladania finančných prostriedkov z verejných zdrojov by nebola dodržaná. 	
Verejnosť 	Za bod 159 
V § 81 písm. d) bod 1. na konci vety doplniť slová „a podporu samostatného bývania.“ 
Odôvodnenie 
Legislatívno-technická úprava súvisiaca s návrhom k bodu 65: 
Podpora poskytovania komunitných služieb je v súlade s Dohovorom o právach občanov so zdravotným postihnutím a zároveň podporuje proces prechodu z inštitucionálnej na komunitnú starostlivosť. Preto vytvorenie takejto služby je dôležité opatrenie na prevenciu zlyhania procesu DI zariadení, z ktorých väčšina je v pôsobnosti VUC. Umožňuje občanom zotrvávať v prirodzenom prostredí s optimálnou podporou.  	O 	A 	 	
Verejnosť 	K bodu 174 
V § 84 nový text odseku 10 znie: 
„(10)Tlmočnícku službu podľa tohto zákona vykonáva tlmočník slovenského posunkového jazyka (posunkovej reči), tlmočník posunkovanej slovenčiny, artikulačný tlmočník, tlmočník pre hluchoslepé osoby alebo osoba prepisujúca hovorenú reč. 
V § 84 odsek 11 a 12 sa za slovo „tlmočník“ vkladajú slová „a osoba prepisujúca hovorenú reč“ 
Ponechať aj pôvodný návrh pod bodom 174. 
Odôvodnenie 
Ide o legislatívno technickú úpravu v nadväznosti na zásadnú pripomienku uvádzanú „za bod 46“: Doterajšie znenie § 44 nereflektuje všetky komunikačné potreby ľudí so sluchovým postihnutím. Jestvujúce bariéry v komunikácii majú ďalekosiahly dopad v negatívnom zmysle slova najmä na mentálne zdravie, vytváranie a charakter vzájomných interakcií medzi komunikujúcimi a súčasne determinujú sociálnu identifikáciu osôb so sluchovým postihnutím. Existencia komunikačných systémov, ktoré osoby so sluchovým postihnutím aktívne využívajú na sprístupnenie komunikácie a zvýšenie miery informovanosti sú súčasťou procesu socializácie, integrácie a následne inklúzie. Z uvedených dôvodov je potrebné nie len na ich výskyt poukázať, ale súčasne ich spoločensky akceptovať, rešpektovať, legislatívne podchytiť a prakticky implementovať v rámci foriem tlmočenia.  	O 	N 	Prepis hovorenej reči nie je možné stotožňovať s tlmočením, aj keď táto činnosť súvisí s uľahčením komunikácie pre ľudí so sluchovým postihnutím. Prepis hovorenej reči je možné považovať sprostredkovanie komunikácie. Túto činnosť nie je možné upraviť v zákone o sociálnych službách bez ďalších nadväzností. MPSVR nemá námietky proti zavedeniu tejto činnosti (prepis hovorenej reči), bolo by však vhodné upraviť túto činnosť v rámci pripravovanej novelizácie zákona o posunkovej reči, ktorého predmetom a obsahom by malo byť sprostredkovanie komunikácie a jednou z foriem môže byť aj prepis hovorenej reči s tým, že sa určí pôsobnosť príslušných subjektov, ktoré takúto činnosť budú zabezpečovať, napr. vysoké školy. 	
Verejnosť 	K bodu 176 
V § 86 ods. 1 písmeno e) doplniť na koniec vety slová „ ; vzdelávací program môže byť členený na moduly.“ 
V § 86 doplniť nový ods. 4 s nasledovným textom: „Modulom vzdelávacieho programu je samostatná, ucelená, záväzná, časová a obsahová vzdelávacia jednotka vzdelávacieho programu, ktorá zodpovedá minimálne dvadsiatim vyučovacím hodinám“ 
V § 86 doterajší ods. 4, 5 a 6 sa označujú číslami 5, 6 a 7. 
V § 87 odsek 1, písm. b) vložiť za slovo „rozsah“ slová „ ,obsah a moduly“ 
Odôvodnenie: 
Možnosť akreditovania vzdelávacích programov aj formou modulového vzdelávania vytvára priestor pre špecifickejšie, flexibilnejšie a efektívnejšie realizovanie ďalšieho vzdelávania v sociálnych službách. Účastníci modulových vzdelávacích programov si budú môcť vyberať vzdelávania na základe svojich individuálnych potrieb. Zároveň však navrhujeme aj stanovenie minimálneho počtu vyučovacích hodín v rámci modulu, tak aby bola zabezpečená základná kvalita a efektivita vzdelávacích programov. 
 	O 	A 	 	
Verejnosť 	K bodu 218 
Výšku finančného príspevku na poskytovanie sociálnej služby ambulantnou formou stanoviť aspoň na úrovni služieb s týždennou formou pobytu 
Odôvodnenie 
Deklarovaná podpora ambulantnej formy sociálnych služieb, ktorá najviac rešpektuje a napĺňa individuálne potreby osoby odkázanej na pomoc inej osoby sa musí prejaviť aj v jej finančnom ohodnotení.  	O 	N 	Nie je možné akceptovať, keďže v štátnom rozpočte nie sú na to vytvorené zdroje. 	
Verejnosť 	§ 67a  Označenie miesta poskytovania sociálnej služby 
Pripomienka skupiny mimovládnych organizácií k návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 448/2008 Z. z. o sociálnych službách a o zmene a doplnení zákona č. 455/1991 Zb. o živnostenskom podnikaní (živnostenský zákon) v znení neskorších predpisov v znení neskorších predpisov a ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 581/2004 Z. z. o zdravotných poisťovniach, dohľade nad zdravotnou starostlivosťou a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov 
Pripomienku predkladajú: 
Možnosť voľby, o. z. 
Fenestra, o.z. 
EsFem, o.z. 
Queer Leaders Forum 
Slovensko-český ženský fond 
Žena v tiesni 
Pomoc rodine, o. z. 
Na zastupovanie verejnosti sú oprávnené tieto osoby: 
Mgr. Adriana Mesochoritisová, OZ Možnosť voľby, 0911 550 195, adriana@moznostvolby.sk 
Mgr. Dušana Karlovská, Fenestra, dusana@fenestra.sk 
Predložená pripomienka má zásadný charakter. 
Text pripomienky: 
V „§ 67a Označenie miesta poskytovania sociálnej služby“ sa vkladá ods. (3), ktorý znie: 
„Ak je potrebné chrániť život a zdravie a zabezpečiť bezpečnosť fyzických osôb, ktorým sa poskytuje sociálna služba v zariadení núdzového bývania podľa § 29 ods. 2), môže poskytovateľ sociálnej služby požiadať vyšší územný celok o výnimku z povinnosti označenia a utajenie adresy poskytovania služby”. 
Odôvodnenie: 
Cieľom doplnenia § 67a o nový odsek je zaručenie bezpečnosti žien vystavených násiliu a ich deťom, ktorým sa poskytuje sociálna služba v zariadení núdzového bývania, ako aj samotného personálu v zariadení. Z našich dlhoročných skúseností z práce so ženami vystavenými násiliu vyplýva, že práve po vyhľadaní pomoci a odchode z násilného vzťahu sa výrazne zvyšuje riziko ohrozenia života a zdravia ženy a detí (napr. podľa zahraničných údajov, je po odchode z násilného vzťahu 6x vyššia pravdepodobnosť, že dôjde k vražde). V takejto vysoko rizikovej situácii neutajenie adresy zariadenia prispeje k ešte vyššiemu ohrozeniu žien zo strany ich súčasných alebo bývalých partnerov (veľmi často dochádza k situácii, že násilný partner vyhľadá ženu v zariadení práve podľa zverejnenej adresy, prenasleduje ju a ohrozuje jej fyzické a psychické zdravie). Navyše, násilný partner často ohrozuje aj samotný personál zariadenia, ako aj ostatné fyzické osoby využívajúce služby zariadenia (vyhráža sa im, vyvoláva v nich strach). 
Taktiež pripomíname, že SR ako členská krajina Rady Európy(RE), OSN a EÚ sa prihlásila k viacerým ľudsko-právnym záväzkov v oblasti ochrany žien vystavených nasilu. Podľa Minimálnych európskych štandardov RE pre podporné služby v oblasti prevencie a eliminácie násilia páchaného na ženách (rodovo – podmienené násilie), by mali členské krajiny Rady Európy zabezpečiť ochranu a maximálnu bezpečnosť ženám vystavených násiliu a ich deťom. Podľa minimálnych štandardov by malo byť bezpečie a ochrana prioritou a zásadným kritériom, pričom nejde len o okamžitú ochranu, ale psychické a sociálne bezpečie, vrátane sociálnej inklúzie. RE vo svojich štandardoch pre členské krajiny konkrétne uvádza “Bezpečie obyvateliek posilňuje utajená adresa a bezpečnostné opatrenia a monitoring”.  	O 	A 	 	
Verejnosť 	Všeobecná 
Klub mnohodetných rodín víta, že sa mení situácia a že bol predložený Návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 448/2008 Z. z. o sociálnych službách a o zmene a doplnení zákona č. 455/1991 Zb. o živnostenskom podnikaní (živnostenský zákon) v znení neskorších predpisov v znení neskorších predpisov a ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 581/2004 Z. z. o zdravotných poisťovniach, dohľade nad zdravotnou starostlivosťou a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov predkladá Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky v súlade s plánom legislatívnych úloh vlády Slovenskej republiky na rok 2013. 
Napriek viacerým prijatým novelám v rokoch 2010 a 2012, ktoré reagovali na rôzne zmeny v spoločnosti, vrátane dopadov ekonomickej a hospodárskej krízy, je nevyhnutné opäť v oblasti sociálnych služieb riešiť viaceré problémy, ktoré súvisia so s demografickými zmenami a zvyšovaním počtu osôb odkázaných na sociálne služby, so strategickými a koncepčnými dokumentmi prijatými na medzinárodnej a národnej úrovni, s pokračujúcim nedostatkom finančných zdrojov v sociálnych službách, resp. potrebou zapojiť do tejto oblasti viaceré zdroje, ale aj s potrebou reagovať na problémy, ktoré sa vyskytujú v implementačnej praxi. 
Zámerom viacerých navrhovaných zmien je upraviť poskytovanie finančného príspevku pre neverejných poskytovateľov sociálnych služieb dlhodobej starostlivosti aj na regionálnej úrovni poskytovaním finančného príspevku podľa stupňa odkázanosti klienta na pomoc inej fyzickej osoby, a to z prostriedkov štátneho rozpočtu. 
V súlade s procesom prechodu z inštitucionálnej na komunitnú starostlivosť sa navrhuje upraviť jednotlivé hmotnoprávne podmienky poskytovania sociálnej služby v pobytových zariadeniach, zapracovať požiadavky transformácie pobytových sociálnych služieb na alternatívne komunitné sociálne služby s cieľom vytvoriť podmienky, aby klient zotrval čo najdlhšie v prirodzenom prostredí.  	O 	A 	 	
Verejnosť 	Bod 1 - § 2 ods. 2 písmeno b) 
Navrhuje sa rozšíriť okruh dôvodov, pre ktoré vzniká nepriaznivá sociálna situácia, a to o závislosť od návykových látok (napr. alkohol, omamné látky, psychotropné látky) alebo návykových škodlivých činností (napr. gambling). Ako ukazuje dlhoročná prax, ide o závažné dôvody, v dôsledku ktorých sa fyzické osoby ocitajú v ohrození sociálneho vylúčenia alebo sú vylúčené zo života spoločnosti a je preto potrebné im poskytnúť adekvátnu sociálnu službu a pomoc. 
Bod 2 - § 2 ods. 2 písm. c) 
V nadväznosti na zmeny prijaté v § 33, v ktorom sa zavádza nový druh sociálnej služby – služba včasnej terapie, sa do dôvodov nepriaznivej sociálnej situácie dopĺňa aj ohrozenie vývoja dieťaťa so zdravotným postihnutím vo veku do sedem rokov. 
Klub mnohodetných rodín požaduje , aby sa zriadila osobitná služba, ktorú považujeme za mimoriadne dôležitú a to prevencia, t.j. práca so zdravými, nepoškodenými. Zahrnutie prevencie do poskytovania sociálnych služieb prináša pozitívny ohlas a vynikajúce výsledky. Skúsenosti s podporovaním positive parenthing sú ekonomicky výhodné, lebo v miestach, kde ich uplatnili, priniesli výrazné zníženie Kriminality, rozvodovosti a pod.  	O 	N 	Podotýkame, že každá sociálna služba má preventívny charakter, navyše pripomienka nemá legislatívny charakter. 	
Verejnosť 	Bod 3 až 5 - § 2 ods. 2 písm. g), h), § 2 ods. 6, 7 a 8 
Klub mnohodetných rodín upozorňuje, že zaradenie komunitných centier do systému sociálnych služieb súčasne definuje aj nové dôvody, na základe ktorých vzniká nepriaznivá sociálna situácia. Materiál vychádza zo zaužívaných stereotypoch o chudobe a nepracuje so skupinami, ktoré vyžadujú pomerne malé investície, aby prišlo k výraznej zmene situácie, napr. matkami po materských a rodičovských dovolenkách, prípadne rodinných opatrovateľov po ukončení povinností. Materiál nerešpektuje medzinárodné dokumenty o chudobe, ktoré jasne pomenúvajú skupiny, ktoré sú najviac ohrozené chudobou. Ekonomické aspekty poskytovaných služieb a ich monitoring z hľadiska efektívnosti zákon vôbec nenaznačuje. 	O 	N 	Cieľové skupiny , ktoré sú uvedené v pripomienke, sú riešené v iných systémoch. V sociálnych službách je možné tieto skupiny riešiť v rámci sociálnych služieb na podporu rodiny s deťmi a to aj na s cieľom zosúlaďovania rodinného a pracovného života. 	
Verejnosť 	Bod 12 - § 8 ods. 6  
Navrhuje sa vymedziť dôvody vážneho ohrozenia života a zdravia, pri ktorých je obec alebo vyšší územný celok povinný sociálnu službu poskytnúť alebo zabezpečiť prednostne a bezodkladne. Lehota 60 dní je absolútne nevyhovujúca z hľadiska klienta, lebo často je treba intervencia do niekoľkých hodín (okamžite!). Medzi tieto dôvody sa zaraďuje ohrozenie správaním iných fyzických osôb (napr. týranie fyzickej osoby blízkou osobou), neexistencia alebo úmrtie blízkej osoby, na ktorej pomoc je fyzická osoba odkázaná a nemožnosť zabezpečiť osobnú starostlivosť manželom/kou, dospelým dieťaťom, rodičom alebo súdom ustanoveným opatrovníkom. 
Klub mnohodetných rodín upozorňuje, že práve tu sa najviac ukazuje potreba podpory rodinných opatrovateľov a nie externej služby.  	O 	N 	Dôvody ohrozenia života a zdravia sú v návrhu novely definované a zákon o sociálnych službách rieši aj prednostné poskytnutie sociálnych služieb, pri ktorom nie je potrebné dodržiavať 60 dňovú lehotu, nakoľko sa sociálna služba poskytuje podľa individuálnych okolností daného prípadu, t.j. aj okamžite. 	
Verejnosť 	Body 20 až 22 - § 12 ods. 1 písm. a), b), c) a e) a 23 až 25 - § 13 ods. 3, 4, 6 
Klub mnohodetných rodín upozorňuje, že legislatívnotechnické úpravy v nadväznosti na zmeny navrhované v tretej hlave zavádza nové, samostatné skupiny sociálnych služieb krízovej intervencie. Súčasne sa precizuje názov opatrovateľskej služby pojmom domáca opatrovateľská služba, aby sa jednoznačne odlíšila od služieb poskytovaných v prirodzenom prostredí klienta (napr. na ulici). Túto skutočnosť vítame, a žiadame doplniť, aby bola inkorporovaná (začlenená) aj skupina rodinných opatrovateľov, ako osobitnej skupiny, ktorá poskytuje služby a tým, aby mohli byť aj začlenení do sociálneho systému zaručujúcu primeranú flexikuritu (sociálnu istotu) aj pre poskytovateľa ale aj pre poberateľa sociálnej služby. 	O 	N 	Už v platnej právnej úprave jednou z cieľových skupín sú aj fyzické osoby, ktoré opatrujú osoby s ťažkým zdravotným postihnutím (§ 2 ods.  písm. f). 	
Verejnosť 	Body 38 a 39 - § 34 ods. 1 a 5 
Klub mnohodetných rodín upozorňuje, že proces deinštitucionalizácie v Slovenskej republike hrubo ignoruje ekonomické faktory a predovšetkým ľudskoprávne aspekty problematiky, keď sústavne hovorí o poskytovateľoch služby, o tom, že oni rozhodujú a nie klient o tom, kto mu má službu poskytnúť. Demagógia ide až tak ďaleko, že ignoruje výsledky výskumov, ktoré predložil IVRP o osobách, ktoré doma opatrujú svojich rodinných príslušníkov (asi 60 000 až 100 000 osôb) a nehľadí sa na ich práva. Isté náznaky zmeny situácie sú markantné v poslednej správe o deištitucionalizácií. 
Odporúčame skutočne zosúladiť legislatívu v tejto oblasti s podmienkami určenými a schválenými Európskou komisiou v rámci Regionálneho operačného programu, najmä Social Investment Package, predstavený v januári tohto roku.  	O 	N 	Predložené konštatovania nemajú charakter pripomienky. 	
Verejnosť 	Body 60 a 61 - § 51 a 62 až 64 - § 54 ods. 3 a 5, § 55 ods. 1 a 2  
Klub mnohodetných rodín dôrazne upozorňuje, že posudzovania odkázanosti na pomoc inej fyzickej osoby a na odkázanosť na sociálnu službu a terénnu sociálnu službu by mal vykonávať nezávislý orgán, najlepšie spoločne aj pre ostatnú posudkovú činnosť. Táto požiadavka je artikulovaná už niekoľko rokov, aby vznikol nezávislý posudkový orgán posudzujúci komplexne. 
Odporúčame zaviesť posudzovanie zostatkovej schopnosti osoby odkázanej na poskytovanie sociálnej služby. 
Navrhované opatrenia KMR podporujú po prepracovaní predložený návrh, citujem: skutočnosti pomôžu identifikovať poskytovateľovi rozsah potrebnej pomoci, tak pri pobytovej ako aj opatrovateľskej službe. Súčasne sa navrhuje uvádzať druhy sociálnej služby, ktoré môžu byť posudzovanej osobe poskytované, nakoľko v závislosti od stupňa odkázanosti na pomoc inej osoby, môže posudzovaná osoba spĺňať podmienky pre poskytovanie viacerých druhov sociálnych služieb.  	O 	N 	Predložené konštatovania nemajú charakter pripomienky. 	
Verejnosť 	Bod 71 - § 63 ods. 4, a 73 - § 64 ods. 3 písm. i) 
Klub mnohodetných rodín upozorňuje, že citujeme dôvodovú správu: Nakoľko v implementačnej praxi často nebolo zrejmé aké kvalifikačné predpoklady má mať fyzická osoba, ktorá je štatutárnym orgánom poskytovateľa sociálnych služieb alebo fyzická osoba zodpovedná na základe poverenia za poskytovanie sociálnej služby, navrhuje sa jednoznačne vymedziť, pre ktoré druhy sociálnych služieb sa za odbornú spôsobilosť považuje dosiahnutie vysokoškolského vzdelania, a to bez požiadavky vymedzeného študijného odboru (vzhľadom na povahu a charakter vykonávaných činností fyzickej osoby zodpovednej za poskytovanie sociálnej služby) a pre ktoré druhy sociálnych služieb postačuje úplné stredoškolské vzdelanie (napr. prepravná služba, požičiavanie pomôcok, denné centrum, jedáleň, práčovňa). 
Kľúčovým problémom je pri pripustení, že časť prác (akú, to závisí od charakteru potrieb opatrovanej osoby, a má to presne popísať posudok) môžu vykonávať rodinní opatrovatelia, tak štát ušetrí, na druhej strane prídu o zárobok rôzne agentúry , teda verejní a neverejní poskytovatelia sociálnej služby. 
Naša poznámka súvisí aj so zápisom do registra poskytovateľov služby. Predsa rodinný opatrovateľ poskytuje službu, aj keď do teraz ako neplatenú, ale to neznamená, že táto služba nemá hodnotu. Ignorovanie tejto skutočnosti sa prejavuje v tom, že poskytovatelia sociálnych služieb nie sú schopní trvalo poskytovať v potrebnom rozsahu sociálne služby. Nerešpektovaním demografických zmien, t.j. starnutím obyvateľstva sa bude vytvárať zvyšujúci sa tlak, ktorý bude viesť v celkovej nespokojnosti a neudržateľnosti stavu. Reálne modely máme možnosť študovať v „starých“ krajinách EÚ, ktorí ho riešia vysávaním pracovnej sily z postkomunistických krajín. Predbežne majú dostatok financií na jeho riešenie. Slovensko tieto financie nemá.  	O 	N 	Predložené konštatovania nemajú charakter pripomienky. 	
Verejnosť 	Bod 93 - § 71 ods. 6 a 125 - § 74 ods. 8 
Bod 93 - § 71 ods. 6 a 125 - § 74 ods. 8 
Klub mnohodetných rodín upozorňuje, že úprava zavádza prostredie, ktoré nemotivuje poskytovať lepšiu kvalitu služby, lebo na implicitne predpokladá, že je nedostatok ponúk. Katalógová cena, rovnaká u každého poskytovateľa vedie k nivelizácii a strate konkurenčného prostredia. Pokiaľ bude sa určovať maximálne preplácaná cena, a nie maximálna cena služby, tak sa vytvorí tlak na poskytovateľov. Na druhej strane, ak poskytovateľ služby bude ochotný službu poskytnúť službu za nižšiu cenu, potom rozdiel zostane klientovi ako 
Zmenenou situáciou sa zaoberá aj EÚ a v poslednej dobe sa objavilo viacero iniciatív na úrovni EÚ. Sociálne služby sú v národnej kompetencii a preto transfer skúseností z iných krajín je problematický. Predložený návrh novely zákona o sociálnych službách dokumentuje, že Slovensko smeruje kdesi inde. 
Podľa predkladacej správy tomu deklaruje, že hlavným cieľom predkladanej novely zákona o sociálnych službách je zlepšiť kvalitu sociálnych služieb, vytvoriť priaznivejšie podmienky na ich financovanie, ustanoviť pravidlá podpory sociálnych služieb z verejných zdrojov, a tým vytvoriť právne podmienky na zabezpečenie udržateľnosti a dostupnosti sociálnych služieb. 
Pozitívne hodnotíme, že sa pripravuje proces a systém hodnotenia kvality poskytovanej služby. 	O 	N 	Predložené konštatovania nemajú charakter pripomienky. 	
Verejnosť 	§78a odsek 1 Finančný príspevok na poskytovanie sociálnej služby aj pre opatrovateľskú službu 
Klub mnohodetných rodín je toho názoru, že občan má právo vybrať si poskytovateľa (verejného, alebo neverejného) a príspevok z verejných zdrojov má byť pre poskytovateľa rovnaký. Teda každý občan (či sa vojde do rozpočtu obce, alebo nie) má mať právo na príspevok v odkázanosti. Príspevok v odkázanosti má byť štátnou dávkou, lebo štát sa nemôže zbaviť zodpovednosti za svojich občanov tým, že kompetencia poskytovania opatrovateľskej služby je originálnou kompetenciou miestnej samosprávy a že obec už na tieto kompetencie dostala peniaze z podielových daní. Podielové dane nestačia na financovanie kompetencií obcí a samosprávy všeobecne. 
Tento systém bonusových poukážok funguje v mnohých krajinách EÚ. Je moderný, ekonomicky efektívny, predlžuje dobu, počas ktorej je klient, osoba odkázaná na opateru čo najdlhšie vo vlastnom, domácom prostredí v kruhu svojej rodiny. 	O 	N 	Novelou sa nezavádza štátny príspevok na opatrovanie, nakoľko v existujúcej legislatíve, ale mimo systém sociálnych služieb už existujú peňažné príspevky a to na osobnú asistenciu a peňažný príspevok na opatrovanie. 	
Verejnosť 	§75 odsek 1 O finančný príspevok na prevádzku má žiadať prijímateľ sociálnej služby a nie obec 
Prijímateľ sociálnej služby má právo vybrať si poskytovateľa sociálnej služby a obec má byť povinná poskytnúť finančný príspevok na prevádzku tomu poskytovateľovi, ktorého si vybral prijímateľ sociálnej služby. Ak by v zákone zostala pôvodná formulácia, prijímatelia sociálnych služieb umiestnení u neverejných poskytovateľov v pôsobnosti obci by nedostali príspevok na prevádzku, lebo obec by "nepožiadala". Skúsenosťou je, že obce odôvodňujú neposkytovanie príspevku na prevádzku rozpočtovými možnosťami. Pritom v zariadeniach, ktoré sú v ich rozpočtovej alebo príspevkovej pôsobnosti, prekrývajú všetky náklady súvisiace s prevádzkou zariadenia. 	O 	N 	Nie je možné súhlasiť, klient má zákonom zaručené právo na výber sociálnej služby. Finančný príspevok poskytovaný na sociálne služby sa síce poskytuje priamo poskytovateľom, ale výlučne na klienta, dokonca v závislosti od stupňa jeho odkázanosti. To znamená, že bez klienta nie je možné financovať žiadnu sociálnu službu.  	
Verejnosť 	Všeobecné skúsenosti z doterajšej praxe 
Klub mnohodetných rodín zozbieral doterajšie skúsenosti svojich členov pri aplikácii zákona o sociálnych službách: 
1. Terénna forma sociálnej služby sa rozširuje a pomenováva aj svoju osobitnú skrytú súčasť – domácu formu, ktorá sa poskytuje v domácom prostredí prijímateľa sociálnej služby. Osobitný popis je uvedený v §24a, ktorý sa mení a rozširuje a §28, §33 a ďalšie 
2. Sociálne služby krízovej intervencie majú byť dostupné a bezbariérové aj z časového hľadiska pre prijímateľa sociálnej služby. 
3. Sociálny posudok, odbornosť a kompetentnosť posudkového orgánu na jednej strane a spoluúčasť prijímateľa sociálnej služby a poskytovateľa v procese posudzovania a rozhodovania. V demokracii by nemala byť zákonom určovaná manipulácia a totalitné správanie verejných poskytovateľov služieb. 
4. Financovanie sociálnych služieb – príspevok na prevádzku určovaný obcou a VÚC zmrazuje rozvoj kvality a úrovne sociálnych služieb poskytovaných neverejnými poskytovateľmi. Unifikuje štandard na samosprávnu úroveň a obmedzuje výber a možnosti služby pre prijímateľa. Opäť ide o manipuláciu prijímateľov sociálnych služieb aj neverejných poskytovateľov, o prenesenú diktatúru samospráv prostredníctvom verejných poskytovateľov sociálnych služieb. 
5. Zákon až militantne upravuje vzťahy verejných a neverejných poskytovateľov a možnosti a práva prijímateľov sociálnych služieb. Výlučné a rozhodujúce kompetencie dostávajú obce a VÚC. Nástroj na rozvoj služieb – komunitný plán sociálnych služieb a koncepcia sociálnych služieb VÚC nie sú dostatočne využité a garantujúce tak pre prijímateľov sociálnych služieb, občanov, ako aj pre poskytovateľov sociálnych služieb, bez rozdielu v právnej forme, v akej sú zriadené a poskytujú služby. Výsadné a rozhodujúce postavenie majú verejní poskytovatelia sociálnych služieb.  	O 	N 	Predložené konštatovania nemajú charakter pripomienky. 	
Verejnosť 	pre prípad prijatia predloženej koncepcie 
Klub mnohodetných rodín navrhuje 
V § 2 ods. 2 písmeno h) znie: 
„h) pre zotrvávanie v priestorovo segregovanej lokalite s prítomnosťou koncentrovanej a generačne reprodukovanej chudoby.“. Doplniť na konci vety slová:“ vrátane komunít mnohočlenných rodín“.  	O 	N 	V nepriaznivej sociálnej situácii - zotrvávanie v priestorovo segregovanej lokalite s prítomnosťou koncentrovanej a generačne reprodukovanej chudoby sú zahrnuté aj mnohočlenné rodiny . 	
Verejnosť 	V §9 ods.3 
Klub mnohodetných rodín navrhuje v prípade prijatia predloženej koncepcie 
V §9 ods.3 … nahradiť slovo “dodržiavať” slovami “dodržiavať tak, aby nebol prekročený”... 	O 	N 	Ustanovenie má kogentný charakter, ak totiž poskytovateľ prekročí zákonom ustanovený maximálny počet prijímateľov, porušuje zákon .	
Verejnosť 	§ 12 
Klub mnohodetných rodín navrhuje v prípade prijatia predloženej koncepcie 
V § 12 ods. 1 písmená a) a b) znejú: 
„a) sociálne služby krízovej intervencie, ktorými sú 
1. terénna doplniť slová : „alebo domáca“ sociálna služba,  	O 	N 	Formy sociálnej služby sú už upravené v § 13 (terénna, ambulantná, pobytová, iná). 	
Verejnosť 	§13 
Klub mnohodetných rodín navrhuje v prípade prijatia predloženej koncepcie 
V §13 ods (1) sa slová „terénnou formou“ menia na slová „ terénnou alebo domácou formou“ 	O 	N 	V terénnej forme je obsiahnutá aj domáca (pozri § 13 ods. 3 návrhu). 	
Verejnosť 	§ 13 ods. 3 
Klub mnohodetných rodín navrhuje v prípade prijatia predloženej koncepcie 
V § 13 ods. 3 sa vypúšťajú slová „(ďalej len „terénna sociálna služba“)“ a na konci sa pripájajú tieto slová: „alebo v jej domácom prostredí“.  	O 	N 	V terénnej forme je obsiahnutá aj domáca (pozri § 13 ods. 3 návrhu) 	
Verejnosť 	§ 24 ods 3 
Klub mnohodetných rodín navrhuje v prípade prijatia predloženej koncepcie 
Za sociálnu službu, ktorá má nízkoprahový charakter sa na účely tohto zákona považuje sociálna služba, ktorá je pre fyzickú osobu ľahko dostupná najmä vzhľadom na miesto, v ktorom sa fyzická osoba zdržiava, doplniť slová: 
“ prevádzkový čas“a na výšku úhrady za sociálnu službu. 
Odôvodnenie: 
X – „prevádzkový čas“ prevádzka a príjem klientov nonstop viď. „krízové centrum“ pôvodne, aj mimo týždenný pracovný čas. Pr. : ženy bývajú zbité a na úteku najmä večer a v noci, psychiatrickí klienti a ľudia s problémami so závislosťami v kombinácii bez domova obyčajne potrebujú pomoc v piatok v podvečer a počas víkendov (čo supluje častokrát nemocnica, ak sa to podarí terénnym sociálnym pracovníkom vybaviť). Nonstop prevádzka sa praktizuje len v ZSS „ Nocľaháreň?“ pre Bratislavu je to DePaulSlovensko určené pre bezdomovcov a ľudí s problémami so závislosťami. 
Pr. : Útulok Sv.Lujzy úraduje a prijíma klientov Po-Pi v pracovnom čase.  	O 	N 	Viaceré sociálne služby sú poskytované 24 hodín (napr. zariadenie núdzového bývania, útulok). 	
Verejnosť 	§ 24a 
Klub mnohodetných rodín navrhuje v prípade prijatia predloženej koncepcie 
Zmena názvu na: 
Terénna a domáca sociálna služba 
Doplnenie textu: 
(2) Domáca sociálna služba 
Domáca sociálna služba sa poskytuje fyzickej osobe v nepriaznivej sociálnej situácii podľa § 2 ods. 2 písm. a), b), c), e), f) a jej obsahom sú činnosti zamerané najmä na sociálne služby napr. pre mnohočlenné rodiny podľa §12 ods.(1) písm.b), bodu 1. a písm. c), bodov 2.,4.,5. Jedná sa najmä o domáce opatrovanie členov rodín, preventívne aktivity, sociálne poradenstvo, sociálnu rehabilitáciu, pomoc pri uplatňovaní práv a právom chránených záujmov, pracovnú terapiu.  	O 	N 	V rámci terénnej sociálnej služby je možné všetky obsiahnuté aktivity vykonávať aj v domácnosti.  	
Verejnosť 	pripomienka APSSSR č. II. -závažná k návrhu zmeny č. 82.  
požadujeme doplniť v § 67b ods. 3) "Výročná správa o činnosti a hospodárení obsahuje najmä" 
za písmeno a) nové písmeno 
b) "ekonomicky oprávnené náklady dosiahnuté na sociálnu službu v členení podľa zariadení, ktoré prevádzkuje samostatne, v období za ktoré bola ročná účtovná závierka vypracovaná" 
ostatné sa preznačia; 
odôvodnenie 
Požadujeme doplnenie povinného zverejnenia EON za každý druh sociálnej 
služby poskytovanej v sociálnych zariadeniach. Poskytovateľ v súlade s § 72 ods. 1 vystupuje ako cenový orgán, ktorý cenu určuje, pritom kontrolou takejto cenotvorby nie je poverený žiaden orgán verejnej správy. Výsledkom stávajúcej vágnej úpravy zodpovednosti a absencie kontroly je skutočnosť, že žiaden poskytovateľ verejný ani neverejný NEVYKAZUJE EON v súlade so Zákonom a podľa vedomostí APSSSR neverejní ani NEZVEREJŇUJÚ. Odporúčame aby bola povinnosť zverejňovať EON zaradená aj do povinne zverejňovaných informácií podľa INFOZÁKONA vždy u verejného poskytovateľa (samosprávy zverejňujú tento dôležitý údaj výhradne iba v Záverečných účtoch čo je pre potrebu Prijímateľa príliš rozsiahly a komplexný dokument o hospodárení príslušnej územnej samosprávy) a ak neverejný poskytovateľ prijíma príspevok z verejného rozpočtu.  	O 	A 	 	
Verejnosť 	„§ 33 Služba včasnej intervencie 
Klub mnohodetných rodín navrhuje v prípade prijatia predloženej koncepcie 
V odseku 3) doplniť text: 
(3) Službu včasnej intervencie možno poskytovať ambulantnou formou a terénnou dopĺňajú sa slová: „a domácou“ formou prostredníctvom terénneho programu. 	O 	N 	V terénnej forme je obsiahnutá aj domáca (pozri § 13 ods. 3 návrhu). 	
Verejnosť 	§ 38 odsek 1  
Klub mnohodetných rodín navrhuje v prípade prijatia predloženej koncepcie upozorňuje na možné komplikácie a problémy. 
„(1) V domove sociálnych služieb sa poskytuje sociálna služba fyzickej osobe, ktorá nedovŕšila dôchodkový vek, je odkázaná na pomoc inej fyzickej osoby a jej stupeň odkázanosti je najmenej V podľa prílohy č. 3 alebo fyzickej osobe, ktorá nedovŕšila dôchodkový vek, je nevidiaca alebo prakticky nevidiaca a jej stupeň odkázanosti je najmenej III podľa prílohy č. 3.“. 
...ako bude riešená kombinácia matka SD a plnoleté / neplnoleté dieťa ID ??? môže im byť poskytované sociálna služba v tom istom zariadení? Môžu byť ubytovaní v jednej spoločnej miestnosti ???..ako bude riešená kombinácia matka ID a neplnoleté dieťa ID ?  	O 	N 	Predložené konštatovania a otázky nemajú charakter pripomienky. 	
Verejnosť 	pripomienka APSSSR č. III.-závažná k návrhu zmeny č. 98. 
a) v § 72 odsek 5 písm. i) znie: 
„náklady na dodávateľsky zabezpečené služby priamo vstupujúce do činností podľa druhu sociálnej služby, za ktoré platí prijímateľ úhradu podľa tohto zákona,“ 
odôvodnenie 
stávajúca úprava je nepresná a umožňuje zaradiť do EON aj náklady, ktoré odsek 5 pozitívnou enumeráciou vylučuje a to prostredníctvom dodávateľsko odberateľského vzťahu poskytovateľa sociálnej služby s akýmkoľvek dodávateľom akejkoľvek služby . Obecnou úpravou sa neguje najmenej obsah písm. e), výluka v písm. g), a písm. h). Pritom stávajúca úprava umožňuje zaraďovať do EON aj náklady nepriame, ako napr. náklady supervízie, ktoré poskytovateľ vynakladá na zabezpečenie splnenia vlastných podmienok vyžadovaných Zákonom (žiaľ ale bez bližšej špecifikácie). 
Rovnako je takto možné zaradiť do EON aj náklady na iné služby priamo sa nedotýkajúce poskytovania sociálnej služby ale súvisiace s uplatňovaním iných povinností alebo práv poskytovateľa pri jeho činnosti. 

b) v § 72 odsek 7 znie: 
Poskytovateľ sociálnej služby podľa odseku 1 musí viesť vo svojom účtovníctve príjmy (výnosy) a výdavky (náklady) spojené s poskytovaním sociálnej služby „priamo vstupujúce do vykonávaných činností podľa ustanovení druhej hlavy druhej časti tohto zákona (pričom sa osobitne evidujú náklady za ktoré prijímateľ neplatí podľa tohto zákona), oddelené“ od príjmov (výnosov) a výdavkov (nákladov) spojených s inou „jeho“ činnosťou“. 
odôvodnenie 
povinnosť uložená v § 72 odsek 7 musí byť špecifikovaná v súlade so spôsobom a rozsahom vykazovania ekonomicky oprávnených nákladov podľa § 72 ods. 5 a musí obsahovať všetky druhy činností podľa druhej hlavy Zákona „Poskytovanie sociálnych služieb“ 
Aj po takejto úprave nie je vyriešená otázka vykazovania nákladov za poskytovanie výluky úhrad podľa § 72 ods. 6. Limit maximálnej úhrady prijímateľa je takto navŕšený nákladom, ktorý má byť uhrádzaný výlučne z príspevkov verejných financií. 
poznámka: podľa názoru APSSSR je vhodnejšie riešenie samostatný odsek s identifikáciou, že údaj o EON nie je totožný s so sumou výdavkov (nákladmi) spojenými s poskytovaním sociálnej služby vedenými podľa § 72 odsek 7.  	O 	N 	Nie je možné akceptovať, nakoľko náklady na služby dodávateľským spôsobom sú už zahrnuté v § 72 ods. 5 v písm. i) pod názvom služby a špecifikované v platnej rozpočtovej klasifikácii Finančného spravodajcu vydaného MF SR č. 14/2004, konkrétne v podpoložkách 63 004, 637005,637014. 	
Verejnosť 	§ 50 odsek 2  
Klub mnohodetných rodín navrhuje v prípade prijatia predloženej koncepcie 
(2) Výsledkom sociálnej posudkovej činnosti je sociálny posudok, ktorý obsahuje zoznam úkonov sebaobsluhy podľa prílohy č. 3, zoznam úkonov starostlivosti o svoju domácnosť a zoznam základných sociálnych aktivít podľa prílohy č. 4, pri ktorých je fyzická osoba odkázaná na pomoc inej fyzickej osoby v porovnaní s fyzickou osobou rovnakého veku a pohlavia bez zdravotného postihnutia alebo nepriaznivého zdravotného stavu. Obsahom posudku je aj rozsah odkázanosti pri jednotlivých úkonoch podľa prvej vety vyjadrený v hodinách.“. doplniť slová: „Záverom sociálneho posudku je odporúčanie konkrétnej sociálnej služby alebo kombinácie viacerých sociálnych služieb, alebo zariadenie sociálnych služieb.“ 
Doplniť ďalší odsek: 
(3) „Sociálna posudková činnosť sa vykonáva s vedomím a aktívnou účasťou fyzickej osoby, ktorá žiada o poskytnutie sociálnej služby, alebo za účasti fyzickej osoby, ktorú si fyzická osoba žiadajúca o poskytnutie sociálnej služby určí. Sociálna posudková činnosť sa vykonáva v spolupráci s poskytovateľmi sociálnej služby v danej obci/ v územnom obvode vyššieho územného celku.“ 
A nadväznosť na návrh na vypustenie ods.(9) v § 50. 
pozn.: Sociálna posudková činnosť by sa nemala robiť len „od stola“ byrokratickou formou, ale odborne a ľudsky. To predpokladá kvalifikovanosť posudzovateľov, kvalifikačné predpoklady pracovníkov obce k posudkovej činnosti, ich povinné vzdelávanie a skúšky odbornej spôsobilosti, tak, ako je to u zamestnancov vo výkone štátnej služby. Pracovník posudkovej činnosti by mal mať osobné skúsenosti, kontakt a komunikáciu s terénom, teda s poskytovateľmi sociálnych služieb v danom regióne/ obci a tiež s klientom – jeho rodinou a domácim a prirodzeným sociálnym prostredím. To je predpokladom pre projektovanie sociálnych služieb podľa individuálnych potrieb a následne aj pre tvorbu individuálnych plánov a pre rozvoj kvality života klienta. 
POZNÁMKA 
KMR požaduje, aby bol zriadený nezávislý orgán, ktorý bude vykonávať posudkovú činnosť komplexne pre všetky odvetvia, napr. pre Sociálnu poisťovňu, úrady práce a pod.  	O 	N 	Súčinnosť klienta pri posudzovaní odkázanosti je už upravená v ustanovení § 50 ods. 9, nie je možné upravovať účasť poskytovateľa, je na rozhodnutí klienta, aby si určil ďalšie osoby, touto osobou môže byť aj zamestnanec poskytovateľa a jeho príbuzní. 
Kvalifikačné predpoklady pre zamestnancov (vrátane sociálnych pracovníkov, ktorí posudzujú odkázanosť priamo v domácnosti klienta - nie od stola) je upravená v § 84.

Verejnosť 	pripomienka APSSSR č. IV.-závažna k návrhu zmeny č.118. 
navrhujerme v § 74 ods. 1 sa na konci pripájajú tieto vety: „Zmluvné strany sa môžu odchýliť od ustanovení tohto zákona uvedených pre túto zmluvu, len ak to tento zákon výslovne ustanovuje. Zmluva o poskytovaní sociálnej služby uzatvorená písomnou formou nesmie mať charakter zmiešanej zmluvy.“. 
Navrhujeme doplniť v § 27, § 29 a § 32 a pre zariadenia podľa Prvého dielu Piatej hlavy Druhej časti s výnimkou (§§ 34 až 40) v príslušných ods. 2 (pre § 34 ods. 4) zmeniť v písm. uvádzajúce slovo 
a) „poskytuje“ za „povinne poskytuje“ 
odôvodnenie 
Žiadne ustanovenie v znení navrhovanej novely okrem § 41 ods. 2 výslovne neustanovuje možnosť odchýliť sa od jeho ustanovení upravujúcich obsahové náležitosti sociálnej služby! 
Avšak podľa tretej až piatej hlavy druhej časti sa v sociálnych zariadeniach sociálna služba „poskytuje“ prostredníctvom vymenovaných činností (obsah činností poskytovateľa je čiastočne určený prílohou č. 4 Zákona alebo vyhláškou alebo inými zákonmi či podzákonnými predpismi, rozsah má byť upravený zmluvou, a iba v prípade rozsahu stravovania sú dané limity Zákonom (v druhej časti tejto hlavy) 
je teda možné činnosti ale aj rozsah poskytovanej služby dohodnúť aj odlišne než sú predpísané pre príslušné sociálne zariadenia v takomto prípade však § 73 ods. 1 až 5 je nepoužiteľný, lebo nedotknuteľný zostatok príjmu nemôže postačovať na zabezpečenie náhrady za činnosti, ktoré neboli v zmluve dohodnuté – za neposkytovanú časť služby . 	O 	N 	Prvý odsek pripomienky opisuje text návrh, ktorý je v novele a neobsahuje návrh na úpravu.
Nie je možné meniť slová poskytuje a na povinne poskytuje, nakoľko pojem „poskytuje“ má sám o sebe kogetný (t.j. prikazujúci) charakter.

Verejnosť 	§ 72 ods. 1 
Klub mnohodetných rodín navrhuje v prípade prijatia predloženej koncepcie 
V § 72 ods. 1 sa na konci pripája táto veta: „Do úhrady za sociálnu službu nie je možné započítať úhradu za vykonávanie, zabezpečovanie alebo utváranie podmienok na vykonávanie iných činností podľa § 15 ods. 3.“. (zákonodarca špecifikuje v zákone sociálne služby a v §15 vykonávanie odborných činností, obslužných činností a ďalších činností, ponecháva na kvalifikovanom rozhodnutí poskytovateľa sociálnej služby vykonávanie, zabezpečovanie a utváranie podmienok na vykonávanie iných činností, ktoré zákon neupravuje ale ktoré zvyšujú kvalitu sociálnej služby a ktoré nezahŕňa do úhrady za sociálnu službu. Min. by mali byť tieto „iné činnosti“ obsahovo naznačené, ak zvyšujú kvalitu sociálnej služby a tiež spôsob ich financovania (napr. sponzorské dary, príspevky príbuzných osôb, iné zdroje....na financovanie iných činností, ktoré zvyšujú kvalitu sociálnej služby a ktorými sú najmä.............?“  	O 	N 	Predložené konštatovania nemajú charakter pripomienky. 	
Verejnosť 	§ 72 odsek 7) 
Klub mnohodetných rodín navrhuje v prípade prijatia predloženej koncepcie 
(7) Ak neverejný poskytovateľ sociálnej služby poskytuje sociálnu službu, ktorú obec alebo vyšší územný celok v predchádzajúcom rozpočtovom roku neposkytovali alebo nezabezpečovali prostredníctvom právnickej osoby, ktorú zriadili alebo založili, za priemerné bežné výdavky sa považujú skutočné bežné výdavky neverejného poskytovateľa sociálnej služby za predchádzajúci rozpočtový rok a za priemerné skutočne dosiahnuté príjmy sa považujú skutočne dosiahnuté príjmy neverejného poskytovateľa sociálnej služby z platenia úhrad za túto sociálnu službu za predchádzajúci rozpočtový rok; ak neverejný poskytovateľ sociálnej služby neposkytoval túto sociálnu službu v predchádzajúcom rozpočtovom roku za priemerné bežné výdavky sa považujú predpokladané bežné výdavky neverejného poskytovateľa sociálnej služby na príslušný rozpočtový rok a za priemerné skutočne dosiahnuté príjmy sa považujú predpokladané príjmy neverejného poskytovateľa sociálnej služby z platenia úhrad za túto sociálnu službu na príslušný rozpočtový rok. 	O 	N 	Predložené konštatovania nemajú charakter pripomienky. 	
Verejnosť 	pripomienka APSSSR č. V.- závažná k návrhu zmeny č.121.: 
navrhujeme vypustiť zmenu bez náhrady = text aktuálne účinného ustanovenia ostáva nezmenený 
odôvodnenie 
jedná sa o duplicitu, legislatívnu vadu, spôsobilú zavádzať obe zmluvné strany 
podľa stávajúceho a nemeneného znenia ods. 7 písm. b) Zmluva o poskytovaní sociálnej služby obsahuje „vecný rozsah sociálnej služby podľa § 15 a formu poskytovania sociálnej služby,“ 
§ 15 upravuje základnú povinnosť poskytovateľa vykonávania odborných činností, obslužných činností a ďalších činností (§16 až §18) a ďalej možnosť poskytovať iné činnosti ak zvyšujú kvalitu sociálnej služby. §17 ods.3 uvádza kvalitatívnu stránku povinnej činnosti poskytovania stravy v súlade s druhom sociálnej služby (t.j. ak je Zákonom vyžadovaná -niektoré druhy sociálnej služby neobsahujú takúto obslužnú činnosť) . 	O 	N 	Vzhľadom na to, že zotrvávame na úprave podmienok odoberania stravy nie je možné pripomienke vyhovieť. Ide o záujem klienta a elimináciu každodenných problémov v praxi. 	
Verejnosť 	§72 pridanie odseku 9) 
Klub mnohodetných rodín navrhuje v prípade prijatia predloženej koncepcie 
Alt: (9) Ak skutočne dosiahnuté príjmy z platenia úhrad za sociálnu službu poskytovanú neverejným poskytovateľom sociálnej služby sú v príslušnom rozpočtovom roku vyššie ako priemerné skutočné dosiahnuté príjmy z platenia úhrad za sociálnu službu poskytovanú v pôsobnosti obce alebo vyššieho územného celku za predchádzajúci rozpočtový rok, výška finančného príspevku na prevádzku poskytovanej sociálnej služby podľa odseku 2 sa zníži o rozdiel medzi skutočne dosiahnutými príjmami z platenia úhrad za sociálnu službu poskytovanú neverejným poskytovateľom sociálnej služby v príslušnom rozpočtovom roku a priemernými skutočne dosiahnutými príjmami z platenia úhrad za sociálnu službu poskytovanú v pôsobnosti obce alebo vyššieho územného celku za predchádzajúci rozpočtový rok. ??? čo sleduje zákonodarca? Štandardný príspevok ? Štandardný režim? Pre všetkých tá istá úroveň a kvalita sociálnych služieb? Alebo trest za solventnejšiu klientelu a rozvoj ? Unifikácia podmienok, miezd, materiálneho vybavenia, kvality a ceny poskytovaných služieb ? 
Pr. príjmy NP: 700, príspevok VUC: 300 výdavky NP: 1.000 
príjmy VP/obce: 400 príspevok VUC: 300 výdavky VP: 1.000 
(pričom + 300 dopláca obec ) 
potom rozdiel v príjmoch VP a NP je 300 a príspevok na ďalší rok pre NP je 0 ? 
a čo ak NP má výdavky 1.300 ? kde je ošetrený možný nárast príjmov výdavkov 
NP ? Ak NP prekročí hranice, ktoré udáva VP – obec (teda rozdiel v príjmoch a výdavkoch obce) stráca zákonný nárok na podporu štátu. Výšku prípevku na prevádzku určuje VP – obec. NP takto môže poskytovať služby nadštandartne iba pre samoplatcov, alebo musí dodržiavať úroveň a štandart sociálnej služby, tak, ako mu to určuje VP – obec. 
Opäť je to otázka na spôsob financovania sociálnej služby. Príspevok na úhradu sociálnej služby by mal dostávať samotný klient vzhľadom na svoju odkázanosť a druh služby a bez ohľadu na svoj príjem a on sám by mal platiť za služby poskytovateľovi. Úhrada klienta by mala spočívať z príspevku štátu a z príjmu klienta. Potom by bolo možné diferencovať cenu a kvalitu a úroveň služieb. Klient, ktorý je solventnejší si potom môže dovoliť drahšie a kvalitnejšie služby a tieto aj môžu reálne existovať. Príspevok štátu na prevádzku poskytovateľov soc. služieb potom môže byť jednotný pre VP a NP podľa druhu služby (v prílohe). Výška príspevku môže byť určená štandartne podľa prepočtu obce/VÚC. Obec, VÚC a MPSVaR môžu poskytovateľovi soc. služby okrem tohto príspevku poskytnúť ešte ďalší osobitný príspevok – dotáciu na rozvoj sociálnej služby NP, ak táto služba je nedostatková, ak je prioritná a ak je zahrnutá v komunitnom pláne sociálnych služieb obce, alebo v koncepcii rozvoja sociálnych služieb VÚC.  	O 	N 	§ 72 ods. 9 upravuje úplne iný okruh problémov ako sú citované v pripomienke. 	
Verejnosť 	pripomienka VI. k návrhu zmeny č. 126.: 
zmenu v § 74 ods. 12 vypustiť z návrhu bez náhrady a ponechať aktuálne účinné znenie bez zmeny 
odôvodnenie 
presná identifikácia zásadného obmedzenia zmluvnej voľnosti na základe presne vymedzených podmienok stanovených v zákone (§ 73) je nahradená všeobecnou formuláciou v spojení s § 72 ods. 1 („Prijímateľ sociálnej služby je povinný platiť úhradu za sociálnu službu v sume URČENEJ poskytovateľom sociálnej služby, ak tento zákon neustanovuje inak.“) sa jedná o neprípustné oslabenie postavenia iba prijímateľa ako spotrebiteľa.  	O 	N 	Ustanovenie § 74 ods. 12 zostáva v platnosti, ide len o legislatívnotechnickú úpravu, precizujú sa slová „ na určenie úhrady za sociálnu službu slovami „ určenie sumy úhrady a platenia úhrady“. 	
Verejnosť 	pripomienka APSSSR č.VII. k návrhu zmeny č. 30. 
zmenu vypustiť z návrhu bez náhrady 
odôvodnenie 
protiústavná formulácia v doplnení § 17 ( odsekmi 4 a 5) ods. 4: "....je povinný odobrať v rámci tejto sociálnej služby aspoň...." následne v odseku 5 vylučovaná je nadbytočnou komplikáciou v zákone....... 
odôvodnenie obmedzovania zmluvnej voľnosti neobstojí . 	O 	N 	Návrh reaguje na každodenné problémy klientov v praxi a úpravou sa zamedzuje ich šikanovaniu a na druhej starne ide aj o ochranu klienta, nakoľko u klienta, ktorý nie je schopný pripraviť si alebo zabezpečiť stravovanie sám, by mohlo dôjsť k ohrozeniu jeho zdravia a života.	
Verejnosť 	celému materiálu 
Klub mnohodetných rodín je spoluautorom Európskej charty rodinného opatrovateľa (svojho času bola uvedená na web stránke MPSVR SR 
EURÓPSKA CHARTA 
RODINNÝCH 
OPATROVATEĽOV 
S podporou coface 
Predhovor 
Verejný záujem zodpovedajúci na riešenie odkázanosti (z akejkoľvek príčiny: postihnutie, choroba, staroba, nehody, atď.) je v súčasnosti nedostatočný alebo neexistujúci vo väčšine krajín EÚ. Prieluku preto v mnohých prípadoch vypĺňajú priatelia a rodina – väčšinou ženy. 
Rodinná solidarity nemôže v žiadnom prípade nahrádzať povinnosť orgánov štátnej alebo verejnej moci na poskytovanie primeranú pomoc v živote vhodnú pre ľudí, ktorí sú odkázaní na niekoho iného pri vykonávaní bežných denných aktivít. coface-disability sa domnieva, že uznanie a podpora rodinné- 
ho opatrovateľa prispeje k udržaniu a/alebo zvýšenie kvality života poskytovateľovi starostlivosti a aj odkázanej osobe. Hlavným cieľom tohto uznania je preto zachovanie kvality života rodín zaistením fyzického a psychického zdravia opatrovateľov, zachovanie bežných rodinných väzieb medzi rodič- mi a deťmi a medzi partnermi, zabrániť poklesu do chudoby, 
umožnenie rovnováhy medzi pracovným a rodinným životom a zachovanie práv každého z členov rodiny. coface-disability má záujem pomáhať tým, ktorí potrebujú starostlivosť (bývanie, mobilita / doprava, vzdelávania a odborná príprava, zamestnanosť, zdroje, vhodné služby, atď.), zároveň sa domnieva, že rodinní opatrovatelia, ktorí venujú svoj čas (niekedy bez možnosť výberu) a pomáhajú zadarmo, musia mať bezpodmienečne uznané určité práva. Tieto práva by mal tiež umožniť im, aby sa mohli informovane rozhodnúť, či majú vykonávať starostlivosť v súlade s potrebami odkázanej osoby. 
Rodinný opatrovateľ je teda osoba, žena alebo muž, ktorá nie je profesionálny opatrovateľom, ale v dôsledku núdze alebo rozhodnutia z blízkeho okruhu sa stará o závislú osobu. 
Cieľom predloženej Charty nie je len predloženie práv rodinného opatrovateľa, aby sa uznali, ale upriamiť pozornosť verejnosti na tých, ktorí pomáhajú často na úkor seba, rodinného a / alebo pracovného života. 
Konečným cieľom charty je zabezpečiť pre opatrovateľov rovnaké práva a príležitosti ako majú ostatní občania. 	O 	N 	Predložené konštatovania nemajú charakter pripomienky. 	
Verejnosť 	pripomienka APSSSR č.VIII.-závažná k návrhu na doplnenie Zákona 581/2004 Z. z. podľa čl. II.: 
Máme zato, že poskytovanie zdravotnej starostlivosti v rozsahu ošetrovateľskej starostlivosť, bez licencie je flagrantným porušením zákonov SR aj keď je "zabalené" do poskytovania sociálnej služby prostredníctvom Vyhl. min. zdrav. SR č. 109/2009 Z. z. 
Je aj zásadnou prekážkou financovania zdravotnej starostlivosti v rozsahu ošetrovateľskej starostlivosť zo zdrojov verejného zdravotného poistenia. 
Žiadame expresis verbis zaradiť vybrané sociálne zariadenia, kde sa poskytuje zdravotná starostlivosť v rozsahu ošetrovateľskej do zákona 576/2004 Z. z. a zákona č. 578/2004 Z. z. aby vznikol jednoznačný právny titul na uzatvorenie zmlúv medzi poskytovateľom podľa Zákona 448/2008 Z. z. a Zdrav. poisťovňou o úhradách výkonov. a aby tieto zariadenia podliehali licencovaniu podobne ako ADOS. 
Odôvodnenie 
zákon 576/2004 Z. z. o zdravotnej starostlivosti, službách súvisiacich s poskytovaním zdravotnej starostlivosti: 
§ 2 ods. 13 Ošetrovateľská starostlivosť je zdravotná starostlivosť, ktorú poskytuje sestra s odbornou spôsobilosťou podľa osobitného predpisu2) metódou ošetrovateľského procesu v rámci ošetrovateľskej praxe. Ošetrovateľská starostlivosť sa môže poskytovať aj v zariadeniach sociálnych služieb podľa osobitného predpisu.2aa) 
2)§ 33 zákona č. 578/2004 Z. z. o poskytovateľoch zdravotnej starostlivosti, zdravotníckych pracovníkoch, stavovských organizáciách v zdravotníctve a o zmene a doplnení niektorých zákonov. 
2aa)§ 22 zákona č. 448/2008 Z. z. o sociálnych službách a o zmene a doplnení zákona č. 455/1991 Zb. o živnostenskom podnikaní (živnostenský zákon) v znení zákona č. 317/2009 Z. z. 
Zákon o sociálnych službách: 
§ 22 Ošetrovateľská starostlivosť v zariadení 
(1) Zariadenie uvedené v § 35, 36, 38 a 39 môže okrem poskytovania sociálnych služieb podľa tohto zákona poskytovať zdravotnú starostlivosť v rozsahu ošetrovateľskej starostlivosti podľa osobitného predpisu.24) 
...... 

§ 35 Zariadenie pre seniorov; 
§ 36 Zariadenie opatrovateľskej služby; 
§ 38 Domov sociálnych služieb; 
§ 39 Špecializované zariadenie 
tým osobitným zákonom je jednoznačne 
Zákon č. 578/2004 Z. z. o poskytovateľoch zdravotnej starostlivosti, zdravotníckych pracovníkoch, stavovských organizáciách v zdravotníctve a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov. 

§ 7 Prevádzkovanie zdravotníckych zariadení 
(1) Zdravotnícke zariadenie je prevádzkový útvar zriadený na poskytovanie zdravotnej starostlivosti a služieb súvisiacich s poskytovaním zdravotnej starostlivosti. 
(2) Zdravotnícke zariadenia možno prevádzkovať len na základe povolenia; povolenia sa vydávajú na zdravotnícke zariadenia 
a) ambulantnej zdravotnej starostlivosti, 
b) ústavnej zdravotnej starostlivosti, ..... 	O 	N 	Úprava financovania ošetrovateľských výkonov v ZSS nemôže byť obsahom novely zákona o sociálnych službách, táto problematika patrí do pôsobnosti MZ SR, ktoré prisľúbilo pripraviť príslušnú legislatívu v tejto oblasti. 	
Verejnosť 	pripomienka APSSSR č.IX.-závažná k návrhu zmeny 96. 
Žiadame aby Zákon expresis verbis ustanovil povinnosť Poskytovateľa prijímajúceho dotácie z verejných zdrojov na krytie nákladov alebo poskytujúceho sociálne služby ako verejne prospešnú službu, bez tvorby zisku, zverejňovať EON podľa typov zariadení ako povinne zverejňovaný údaj podľa Infozákona. 
odôvodnenie: 
Zákon neustanovil cenový dohľad nad cenotvorbou neverejných poskytovateľov. a zriaďovatelia verejných poskytujú údaje o EON výhradne v Záverečných účtoch hospodárenia, pritom je zavedený drakonický systém určovania povinnosti spoluúčasti úhrad najbližšej rodiny prijímateľa do 100% EON, ktoré však žiadny poskytovatelia NEVYKAZUJÚ v súlade so Zákonom a NEZVEREJŇUJÚ .  	O 	A 	Akceptované v § 67b ods. 3, písm. g). 	
Verejnosť 	pripomienka APSSSR č.X. k návrhu zmeny 39. 
Navrhujeme vypustiť zmenu bez náhrady. 	O 	N 	Ide o návrh podporujúci proces DI. 	
Verejnosť 	pripomienka APSSSR č.Xi. k návrhu zmeny 40. 
Navrhujeme vypustiť zmenu bez náhrady 	O 	N 	Ide o návrh podporujúci proces DI. 	
Verejnosť 	pripomienka APSSSR č.XII. k návrhu zmeny 44. 
Navrhujeme vypustiť zmenu bez náhrady 	O 	N 	Neakceptuje sa, je potrebné zachovať ochranu klienta, ktorému sa už sociálna služba poskytuje. 	
Verejnosť 	pripomienka APSSSR č.XIII. k návrhu zmeny 46. 
Navrhujeme vypustiť zmenu bez náhrady 	O 	N 	Ide o návrh podporujúci proces DI. 	
Verejnosť 	pripomienka APSSSR č. I. k návrhu zmeny č. 35: 
navrhujeme vypustiť doplnenie na rozšírenie činností v Nocľahárni § 25 o zdravotnú starostlivosť v rozsahu ošetrovateľskej v súvislosti s neadresným poskytovaním soc. služby čím vznikne náklad mimo verejného zdravotného poistenia, ktorú budú v súvislosti s obmedzenými zdrojmi financovania znášať územné samosprávy. 	O 	A 	 	
OMD 	K článku I. , k bodu 129 a 130, ktoré upravujú § 75 odsek 6 
Žiadame, aby z § 75 odsek 6 (v pôvodnom znení zákona odsek 7) vznikol ďalší samostatný odsek, v ktorom by MPSVaR zabezpečilo obligatórne financovanie niektorých v tomto odseku vymenovaných sociálnych služieb (napr. sprostredkovanie osobnej asistencie) zo strany obce a vyššieho územného celku. Povinné financovanie by sa malo zabezpečiť u tých v odseku vymenovaných druhoch sociálnych služieb, ktorých poskytovanie a rozvoj je žiadúci tak pre štát a spoločnosť, ako aj znevýhodnené skupiny. Z našich niekoľkoročných skúseností z praxe by medzi povinne financovanú sociálnu službu malo patriť sprostredkovanie osobnej asistencie. Iné skutočnosti môžu odôvodňovať odčlenenie ďalších druhov sociálnych služieb z odseku 6 medzi povinne financované. 
Odôvodnenie: 
Napriek skutočnosti, že nový zákon o sociálnych službách zaviedol od r. 2009 novú sociálnu službu – sprostredkovanie osobnej asistencie, v praxi do dnešnej doby nedošlo k implementácii tohto ustanovenia, pretože obce ani vyššie územné celky nie sú povinné túto službu finančne podporovať , a preto tak ani nerobia. To má za následok, že agentúry osobnej asistencie (ďalej OSA) v regiónoch vôbec nevznikajú, a to napriek tomu, že ide zo strany užívateľov s ťažkým zdravotným postihnutím a ich rodinných príslušníkov o žiadanú a nedostatkovú službu. Tie agentúry OSA, ktoré existujú, živoria, nemajú podmienky na rozvoj svojich služieb. Zavedenie fakultatívnosti v ich financovaní vedie k tomu, že táto sociálna služba ostáva na papieri. Organizácia muskulárnych dystrofikov už vyše 10 rokov vedie Agentúru osobnej asistencie a za obdobie 5 rokov od účinnosti zákona o sociálnych služieb VÚC poskytovanú službu sprostredkovania osobnej asistencie finančne nepodporil. 
Zabezpečenie podporných a komunitných sociálnych služieb nevyhnutných pre nezávislý život v spoločnosti a pre začlenenie sa do nej vyžaduje aj Dohovor OSN o právach ľudí so zdravotným postihnutím v článku 19 „Nezávislý spôsob života a začlenenie do spoločnosti“. Slovenská republika sa dohovorom zaviazala prijať účinné a primerané opatrenia, ktoré umožnia plné začlenenie osôb so zdravotným postihnutím na rovnoprávnom základe s ostatnými aj v oblasti nezávislého života, s ktorého filozofiou korešponduje osobná asistencia. 
Osobná asistencia ako forma pomoci má svoje špecifiká, nástrahy. Na to, aby priniesla užívateľovi skutočné kvalitatívne zmeny v živote, aktivizáciu, vyžaduje špecializovanú a dlhodobú podporu a poradenstvo, ktorú poskytujú práve agentúry OSA v rámci sociálnej služby sprostredkovanie osobnej asistencie. Preto MPSvaR žiadame, aby financovanie sprostredkovania osobnej asistencie bolo zo strany obce alebo VÚC obligatórne. Štátu, samosprávam a celej spoločnosti sa zvýšené výdavky na zabezpečenie tejto sociálnej služby z dlhodobého hľadiska vrátia v dvoch dôležitých oblastiach: v znížení vylúčenia občanov s ťažkým zdravotným postihnutím a zvýšení integrácie v rôznych oblastiach (vzdelávanie, práca, kultúra, šport atď); podpora osvojovania si pracovných návykov u na trhu práce znevýhodnených skupín ako sú dlhodobo nezamestnaní, mladí nezamestnaní po skončení školy, ženy po skončení rodičovskej dovolenky alebo s malými deťmi, občania v preddôchodkovskom veku. Títo by mohli svoje uplatnenie nájsť práve pri výkone práce osobných asistentiek a asistentov. 
Druhým riešením, ktoré navrhujeme na zváženie MPSVaR, je umožniť, aby neverejní poskytovatelia sociálnych služieb vyčlenených z § 75 odsek 6 mohli žiadať dotáciu na svoj rozvoj priamo od MPSVaR. 	Z 	N 	Rozpor odstránený. 
Vzhľadom na nepriaznivú ekonomickú situáciu a potrebu konsolidácie finančných zdrojov a nedostatočné zdroje samosprávy, nie je možné túto sociálnu službu, aj keď chápeme jej dôležitosť a významnosť pre potreby osôb s ťažkým zdravotným postihnutím, upraviť ako obligatórne financovanie z rozpočtu VÚC. Predpokladáme, že práve podpora financovania sociálnych služieb zo štátu aj na regionálnej úrovni umožní VÚC financovať rozvoj nových druhov sociálnych služieb, medzi ktoré nesporne patria aj agentúry osobnej asistencie. Jedna z možností podpory zo štátu bude realizovateľná tak, že MPSVR sa zaväzuje na rok 2014 zaradiť do priorít financovania v rámci dotácií aj podporu rozvoja sprostredkovania osobnej asistencie.