Author: grosjarova
Last saved by: molnarova
Company: UVSR

Vplyvy na rozpočet verejnej správy,
na zamestnanosť vo verejnej správe a financovanie návrhu
 
2.1. Zhrnutie vplyvov na rozpočet verejnej správy v návrhu
Tabuľka č. 1 
Vplyvy na rozpočet verejnej správy | Vplyv na rozpočet verejnej správy (v eurách)
| 2013 | 2014 | 2015 | 2016
Príjmy verejnej správy celkom | 0 | 0 | 0 | 0
v tom: za každý subjekt verejnej správy zvlášť | 0 | 0 | 0 | 0
z toho: | 0 | | |
- vplyv na ŠR | 0 | 0 | 0 | 0
- vplyv na územnú samosprávu | 0 | 0 | 0 | 0
Výdavky verejnej správy celkom | 0 | 12 883 000 | 15 135 500 | 17 368 000
v tom: za každý subjekt verejnej správy / program zvlášť | 0 | 0 | 0 | 0
z toho: | | | |
- vplyv na ŠR | 0 | 141 000 | 141 000 | 141 000
- vplyv na územnú samosprávu | 0 | 12 742 000 | 14 994 500 | 17 227 000
Celková zamestnanosť | 0 | 0 | 0 | 0
- z toho vplyv na ŠR | 0 | 0 | 0 | 0
Financovanie zabezpečené v rozpočte | 0 | 12 883 000 | 15 135 500 | 17 368 000

v tom: za každý subjekt verejnej správy / program zvlášť
07T0101 MDVRR SR
Bratislavský kraj
Nitriansky kraj
Trenčiansky kraj
Trnavský kraj
Žilinský kraj 
Banskobystrický kraj 
Prešovský kraj 
Košický kraj

0
0
0
0
0
0
0
0
0

141 000
1 592 750
1 592 750
1 592 750
1 592 750
1 592 750
1 592 750
1 592 750
1 592 750

141 000
1 874 316
1 874 312
1 874 312
1 874 312
1 874 312
1 874 312
1 874 312
1 874 312

141 000
2 153 375
2 153 375
2 153 375
2 153 375
2 153 375
2 153 375
2 153 375
2 153 375

Finančné nároky na implementáciu Cyklostratégie na územiach jednotlivých  krajov sú indikatívne. Financovanie bude zabezpečené zo zdrojov uvedených v TFM v časti 3 Základné princípy trvalého finančného mechanizmu na implementáciu Cyklostratégie.

2.2. Financovanie návrhu
                                                                                                                                 Tabuľka č. 2
Financovanie | Vplyv na rozpočet verejnej správy (v eurách)
| 2013 | 2014 | 2015 | 2016
Celkový vplyv na rozpočet verejnej správy ( - príjmy, + výdavky) | 0 | 12 883 000 | 15 135 500 | 17 368 000
z toho vplyv na ŠR | 0 | 141 000 | 141 000 | 141 000
financovanie zabezpečené v rozpočte | 0 | 12 883 000 | 15 135 500 | 17 368 000
ostatné zdroje financovania | 0 | 0 | 0 | 0
Rozpočtovo nekrytý vplyv / úspora | 0 | 0 | 0 | 0
 Návrh na riešenie úbytku príjmov alebo zvýšených výdavkov podľa § 33 ods. 1 zákona č. 523/2004 Z. z. o rozpočtových pravidlách verejnej správy:
V súlade s programovým vyhlásením vlády SR, v ktorom sa vláda zaviazala podporovať rozvoj nemotorovej, predovšetkým cyklistickej dopravy, a v súlade s uznesením vlády SR č. 223/2013, bod B.2., je potrebné na splnenie uvedeného cieľa zabezpečiť nevyhnutný objem finančných prostriedkov pre realizáciu opatrení uvedených  v „Národnej stratégii rozvoja cyklistickej dopravy a cykloturistiky v SR“ (ďalej len Cyklostratégia). 
Pre podporu pokrytia uvedených výdavkov zo ŠR je možné využiť aj finančné prostriedky z európskych investičných a štrukturálnych fondov v nasledujúcom programovom období  pre r. 2014 – 2020, ktoré je zamerané okrem iného aj na podporu a rozvoj regionálnej verejnej dopravy s cieľom zabezpečenia trvalo udržateľnej mestskej mobility. 

2.3. Popis a charakteristika návrhu
 
2.3.1. Popis návrhu:
                                      
	Návrh rieši možnosti finančnej podpory rozvoja cyklistickej dopravy a cykloturistiky v SR v súlade s uznesením vlády SR č. 223/2013, bod B.2. a v súlade s programovým vyhlásením vlády SR v oblasti podpory rozvoja nemotorovej dopravy, predovšetkým cyklistickej dopravy. 
V súlade so základnou víziou Cyklostratégie o dosiahnutie uznania cyklistickej dopravy ako rovnocenného účastníka  cestnej premávky a jej integrácie s ostatnými druhmi dopravy a tiež snaha o posilnenie cykloturistiky ako dôležitého segmentu cestovného ruchu, je nutné uvažovať o vytvorení trvalého mechanizmu na zabezpečenie financovania rozvoja cyklistickej dopravy a cykloturistiky v SR a zabezpečiť účelové viazanie finančných prostriedkov na výstavbu bezpečnej cyklistickej infraštruktúry.
Implementácia jednotlivých opatrení schválených v Cyklostratégii prostredníctvom návrhu Trvalého finančného mechanizmu na implementáciu Národnej stratégie rozvoja cyklistickej dopravy a cykloturistiky v SR (ďalej len „TFM“) negatívne ovplyvnia rozpočet verejnej správy. Za predpokladu ich realizácie a dosiahnutia cieľov Cyklostratégie sa vynaložené finančné prostriedky pozitívne prejavia v zlepšení mobility, zvýšení bezpečnosti cyklodopravy, zlepšení zdravia populácie, celkového zlepšenia životného prostredia a kvality života obyvateľstva. Zároveň sa pozitívne prejavia aj v rozvoji cestovného ruchu a následne  vo zvýšení podielu prínosu cestovného ruchu na tvorbe HDP SR. 
Vynaložené náklady budú slúžiť na budovanie nových cyklistických komunikácií (segregované cyklocesty, cyklopruhy a cyklokoridory na existujúcich komunikáciách) a cykloturistických trás, na budovanie doplnkovej cykloinfraštruktúry, opravu, obnovu a údržbu značenia cykloturistických trás, na vypracovanie technických podmienok, smerníc a štandardov pre cyklistickú dopravu a cykloturistiku, ako aj na osvetu, výskum, vzdelávanie a zabezpečenie cyklokoordinátorov na národnej a regionálnej úrovni.
V rámci podnikateľského prostredia dôjde k pozitívnemu vplyvu na podnikateľov. Predkladaným návrhom budú ovplyvnené v najväčšej miere podnikateľské subjekty v cestovnom ruchu v súvislosti s rozvojom cykloturistiky a v stavebníctve v súvislosti s výstavbou cyklistických komunikácií. Pozitívnym vplyvom pre podnikateľov bude zvýšenie návštevnosti ich zariadení poskytujúcich rozšírené ubytovacie, stravovacie a servisné služby pre cykloturistov. Zároveň sa zlepší potenciál využitia existujúcich kapacít a niekde to môže viesť aj k tvorbe nových pracovných miest.
Materiál má pozitívne sociálne vplyvy. Bicykel je vhodným a dostupným dopravným prostriedkom pre všetky sociálne vrstvy a zároveň vedie k samostatnosti a podporuje nezávislosť detí a mladých ľudí. Bicyklovanie dáva priestor k väčšej socializácii a bližším kontaktom medzi ľuďmi. 
Rozšírené používanie bicykla ako prostriedku prepravy pomáha obmedzovať negatívny vplyv automobilovej dopravy, najmä hluk, emisie plynov a prachových častíc, a teda má pozitívny vplyv na životné prostredie. Významné zlepšenie infraštruktúry prípadne ďalších podmienok na cyklodopravu môže výrazne zvýšiť popularitu tohto spôsobu prepravy a vytvárať tak predpoklady na znižovanie podielu plochy určenej pre automobilovú dopravu (dynamickú i statickú) na celkovom verejnom priestore v prospech ekologickej nemotorovej dopravy a zelene.
Realizáciou jednotlivých opatrení Cyklostratégie, ako napr. vytvorenie národného webového portálu, zavádzanie systému automatických požičovní bicyklov (Bike sharing) a iných, dôjde k pozitívnym vplyvom aj na informatizáciu spoločnosti.
Veľký potenciál má podpora a rozvoj cykloturistiky v regiónoch s vysokou nezamestnanosťou a obmedzenou cestnou infraštruktúrou, kde môže pomôcť rastu zamestnanosti aj bez veľkých investícií do rozvoja cestnej infraštruktúry.
Podpora rozvoja cyklistickej dopravy a cykloturistiky má dlhodobý charakter a bude slúžiť na zabezpečenie trvalo udržateľnej mobility obyvateľov z pohľadu zvýšenia podielu nemotorovej dopravy na celkovom objeme dopravnej práce, zvýšení bezpečnosti cyklistickej dopravy, zvýšení zamestnanosti v oblasti cestovného ruchu, zvýšení zdravia populácie, zníženia podielu emisií CO_2 v ovzduší, zníženie energetickej náročnosti a tým aj zvýšenie celkovej kvality života obyvateľov.

 2.3.2. Charakteristika návrhu podľa bodu  2.3.2. Metodiky :
 
       zmena sadzby
       zmena v nároku
       nová služba alebo nariadenie (alebo ich zrušenie)
 x    kombinovaný návrh
       iné 
  
2.3.3. Predpoklady vývoja objemu aktivít:
 Jasne popíšte, v prípade potreby použite nižšie uvedenú tabuľku. Uveďte aj odhady základov daní a/alebo poplatkov, ak sa ich táto zmena týka.
Tabuľka č. 3 
Objem aktivít | Odhadované objemy
| r | r + 1 | r + 2 | r + 3
Indikátor ABC | | | |
Indikátor KLM | | | |
Indikátor XYZ | | | |

 2.3.4. Výpočty vplyvov na verejné financie
 
Pri stanovovaní odhadu potrebnej dĺžky cyklistických komunikácií, ktoré je potrebné v slovenských mestách vybudovať, sa vychádzalo z tzv. „cyklistického indexu“, ktorý hovorí o dĺžke cyklistických komunikácií pripadajúcich na 1 obyvateľa v mestách (m/obyvateľa). Porovnávali sa údaje z ČR, Nemecka a SR. Za základ sa požili údaje z Generelu nemotorovej dopravy mesta Banská Bystrica (prvý v podmienkach SR), kde sa navrhovaná dĺžka cyklokomunikácií javí ako optimálna pri porovnávaní s údajmi z ČR a Nemecka. Pri podobnom dimenzovaní cyklokomunikácií v ďalších mestách SR by sa do roku 2025 malo v slovenských mestách zriadiť spolu cca 1 600 km komunikácií pre cyklodopravu.
Do roku 2020 sa uvažuje s výstavbou nových cyklistických komunikácií v predpokladanej dĺžke 1000 km. Za obdobie 8 rokov to predstavuje 125 km/1rok vo všetkých slovenských mestách spolu. Pri počte 138 miest v SR to znamená vybudovanie cca 1,1 km cyklistickej komunikácie za rok.
1.	Segregované cyklocesty v mestách
V prvých rokoch realizácie Cyklostratégie sa predpokladá, že vzhľadom k potrebe projektovej prípravy a zabezpečenia povolení len menšiu časť z novovybudovaných cyklistických komunikácií budú tvoriť segregované cyklistické cesty. V najbližších rokoch je reálna výstavba takých cyklociest, ktoré využijú výlučne alebo v rozhodujúcej miere pozemky, ktoré už sú vo vlastníctve samosprávnych krajov či iných subjektov verejného sektora a nevyžadujú si časovo náročný proces výkupu veľkého počtu rozdrobených pozemkov rôznych vlastníkov. 
Na výstavbu segregovaných cyklociest je potrebné kalkulovať so stavebnými nákladmi v priemernej výške cca 250 000 €/1 km (bez doplnkovej infraštruktúry - odpočívadlá, informačné tabule, smerovníky a pod.). Priemerné náklady na 1 km vychádzajú z už zrealizovaných projektov ako aj z projektov pripravených na realizáciu v SR, ako aj z dostupných údajov o nákladoch na výstavbu cyklistických komunikácií z Českej republiky, Rakúska, Poľska, Nemecka, Belgicka, Dánska a Holandska.
Priemerné náklady na výstavbu 1 km cyklistickej komunikácie s porovnateľnými technickými parametrami v týchto krajinách predstavujú (€/km s DPH):
ČR: 272 000,-
Rakúsko: 263 000,-
Poľsko: 200 000,- 
Nemecko: 255 000 - 285 000,-
Belgicko: 250 000,-
Dánsko: 345 000 - 415 000,-
Holandsko: 160 000,-
2. Cyklopruhy a cyklokoridory na existujúcich komunikáciách
Druhú časť z novovybudovaných cyklistických komunikácií predstavujú cyklopruhy a cyklokoridory na vozovke, upokojené zóny a pod. s nižšími investičnými nákladmi uvažovanými v priemere cca 24 000 €/1 km. Výška nákladov závisí od druhu použitej technológie, rozsahu nutných stavebných úprav a realizácie dopravných obmedzení.
Vzhľadom na podstatne menšiu náročnosť prípravy a zriadenia takýchto cyklokomunikácií, ako aj značný doteraz nevyužitý potenciál takýchto opatrení (šírkové usporiadanie množstva existujúcich ciest v slovenských mestách umožňuje vyhradenie časti dopravného priestoru pre cyklistov), sa v prvých rokoch realizácie Cyklostratégie počíta s väčšou dĺžkou nových cyklopruhov a cyklokoridorov. S postupným vyčerpávaním vhodných možností na takéto menej nákladné opatrenia využívajúce existujúce komunikácie sa bude ich podiel na rozvoji siete cyklokomunikácií znižovať, naopak vzrastie význam i podiel segregovaných cyklociest.
3.	Vyznačenie nových cykloturistických trás 
U cykloturistických trás nie je možné stanoviť jednotné sadzby za kilometer. Jedná sa vždy o konkrétny projekt, územie, zámer. Odhadovaná kalkulácia súvisí iba s cykloturistickými trasami, bez stavebných úprav. Zahŕňa iba značenia na existujúcich komunikáciách, osadenie cyklosmerovníkov, výrobu a montáž prvkov cykloturistickej orientácie. Všeobecný odhad na vyznačenie novej cykloturistickej trasy je priemerne 200 € na 1 km. 
4.	Doplnková cykloinfraštruktúra
Doplnkovú cykloinfraštruktúru predstavujú odpočívadlá (stoly, lavice, nádoby na odpadky), stojany alebo prístrešky na bicykle, informačné tabule a podobne.
Predpokladané náklady činia 0,5 % z celkových priemerných nákladov na 1 km novovybudovaných segregovaných cyklociest, čo predstavuje 1 250 €/km. Za obdobie rokov 2014 – 2016 sa uvažuje s vybudovaním doplnkovej cykloinfraštruktúry na novovybudovaných segregovaných cyklocestách v dĺžke 150 km.
5.	Oprava, obnova, údržba značenia cykloturistických trás
Súčasná dĺžka cykloturistických trás na Slovensku predstavuje 10 099 km.
Orientačná cena na zriadenie 1 km cykloturistickej značenej trasy sa pohybuje okolo 300 €/km (cena zahŕňa okrem vyznačenia novej cykloturistickej trasy aj rekognoskáciu, zjednodušenú dokumentáciu a povoľovacie konanie). Náklady na obnovu a údržbu predstavujú na základe kvalifikovaného odhadu Slovenského cykloklubu 25 % z realizačnej hodnoty. Obnova  a údržba je obvykle potrebná v trojročnej periodicite (každý rok treba obnoviť cca 1/3 celkovej dĺžky siete cykloturistických trás).
Náklady na údržbu = 25% x 300,- €/1 km/3 roky, t.j. 25,- €/rok na kilometer udržiavanej siete. Od roku 2014 sa predpokladá nárast siete cykloturistických trás na cca 12 000 km. 
6.	Normy a technické podmienky
Pri stanovení finančných nákladov na jednotlivé roky sa vychádzalo z už alokovanej čiastky na rok 2013 pre SSC na tvorbu Technických podmienok pre projektovanie cyklistickej infraštruktúry (t.j. 10 000 €). Je reálny predpoklad prípravy ďalších smerníc a štandardov  pre cyklistickú dopravu a cykloturistiku (napr. štandardy realizácie doplnkovej cyklistickej infraštruktúry.  V rokoch 2014 – 2016 sa na tento účel uvažuje s čiastkou 10 000 € ročne.
7.	Osveta, výskum, vzdelávanie, propagácia
Od roku 2014 sa navrhuje zabezpečovať financovanie celonárodnej Cyklokonferencie, osvetovú kampaň v rámci Európskeho týždňa mobility (každoročne v období 16. – 22. 9.), ako aj podporu výskumu, vzdelávania a dopravnej výchovy zo štátneho rozpočtu. 

8.	Cyklokoordinátori (mzdové a režijné náklady): 
a) národný cyklokoordinátor 								 30 000,-
b) 2 spolupracovníci národného cyklokoordinátora				             40 000,-
c) 8 regionálni cyklokoordinátori (na úrovni VÚC)					192 000,-
Spolu											262 000,-
Tabuľka č. 4 Prehľad predpokladaných vplyvov na rozpočet verejnej správy v období r. 2013 – 2016:
Vplyvy na rozpočet verejnej správy (v €) | r. 2013 | r. 2014 | r. 2015 | r. 2016

v tom: za každý subjekt verejnej správy / program zvlášť

07T0101- MDVRR SR
Bratislavský kraj
Nitriansky kraj
Trenčiansky kraj
Trnavský kraj
Žilinský kraj 
Banskobystrický kraj 
Prešovský kraj 
Košický kraj

0
0
0
0
0
0
0
0
0

141 000
1 592 750
1 592 750
1 592 750
1 592 750
1 592 750
1 592 750
1 592 750
1 592 750

141 000
1 874 316
1 874 312
1 874 312
1 874 312
1 874 312
1 874 312
1 874 312
1 874 312

141 000
2 153 375
2 153 375
2 153 375
2 153 375
2 153 375
2 153 375
2 153 375
2 153 375

Tabuľka uvádza predpokladané finančné nároky na implementáciu Cyklostratégie na úrovni jednotlivých samosprávnych krajov v súlade s Cyklostratégiou, príloha č. 3. 

Tabuľka č. 5  Predpokladaný podiel krajov na nevyhnutnom spolufinancovaní projektov financovaných z fondov EÚ v r. 2014 – 2016:

| r. 2014 | r. 2015 | r. 2016
| Predpok. fin. vplyv | Z toho spolufin. 5 % | Predpok. fin. vplyv | Z toho spolufin. 5 % | Predpok. fin. vplyv | Z toho spolufin. 5 %

Bratislavský kraj
Nitriansky kraj
Trenčiansky kraj
Trnavský kraj
Žilinský kraj 
Banskobystrický kraj 
Prešovský kraj 
Košický kraj

1 568 750
1 568 750
1 568 750
1 568 750
1 568 750
1 568 750
1 568 750
1 568 750

78 438
78 438
78 438
78 438
78 438
78 438
78 438
78 438

1 850 316
1 850 312
1 850 312
1 850 312
1 850 312
1 850 312
1 850 312
1 850 312

92 516
92 516
92 516
92 516
92 516
92 516
92 516
92 516

2 129 375
2 129 375
2 129 375
2 129 375
2 129 375
2 129 375
2 129 375
2 129 375

106 469
106 469
106 469
106 469
106 469
106 469
106 469
106 469

Poznámka:
Predpokladaný finančný vplyv na rozpočet jednotlivých krajov je uvedený bez nákladov na cyklokoordinátorov (cca 24 000 €/rok).
Nevyhnutné spolufinancovanie jednotlivých projektov financovaných z fondov EÚ je nasledovné:
štát ........................................ 10 % 
kraje ................ 5 % z celkovej hodnoty projektov.

Tabuľka č. 4 
Príjmy (v eurách) | Vplyv na rozpočet verejnej správy | poznámka
| r | r + 1 | r + 2 | r + 3 |
Daňové príjmy (100)^1 | | | | |
Nedaňové príjmy (200)^1 | | | | |
Granty a transfery (300)^1 | | | | |
Príjmy z transakcií s finančnými aktívami a finančnými pasívami (400) | | | | |
Prijaté úvery, pôžičky a návratné finančné výpomoci (500) | | | | |
Dopad na príjmy verejnej správy celkom | | | | |
1 –  príjmy rozpísať až do položiek platnej ekonomickej klasifikácie    
                                                                                                                                                                                                                                           Tabuľka č. 5 
Výdavky (v eurách) | Vplyv na rozpočet verejnej správy | poznámka
| 2013 | 2014 | 2015 | 2016 |
Bežné výdavky (600) | 0 | 141 000 | 141 000 | 141 000 |
Mzdy, platy, služobné príjmy a ostatné osobné vyrovnania (610) | 0 | 35 000 | 35 000 | 35 000 |
Poistné a príspevok do poisťovní (620) | 0 | 12 233 | 12 233 | 12 233 |
Tovary a služby (630) | 0 | 93 767 | 93 767 | 93 767 |
631001 – Cestovné náhrady tuzemské | 0 | 12 767 | 12 767 | 12 767 |
631002 – Cestovné náhrady zahraničné | 0 | 10 000 | 10 000 | 10 000 |
637001 – Školenia, kurzy, semináre | 0 | 21 000 | 21 000 | 21 000 |
637003 – Propagácia, reklama a inzercia | 0 | 40 000 | 40 000 | 40 000 |
637004 – Všeobecné služby | 0 | 10 000 | 10 000 | 10 000 |
Bežné transfery (640) | | | | |
Splácanie úrokov a ostatné platby súvisiace s úvermi, pôžičkami a NFV (650) | | | | |
Kapitálové výdavky (700) | | | | |
Obstarávanie kapitálových aktív (710) | | | | |
Kapitálové transfery (720) | | | | |
Výdavky z transakcií s finančnými aktívami a finančnými pasívami (800) | | | | |
Dopad na výdavky verejnej správy celkom | 0 | 141 000 | 141 000 | 141 000 |
z toho výdavky na ŠR | 0 | 141 000 | 141 000 | 141 000 |
Bežné výdavky (600) | 0 | 141 000 | 141 000 | 141 000 |
Mzdy, platy, služobné príjmy a ostatné osobné vyrovnania (610) | 0 | 35 000 | 35 000 | 35 000 |
Kapitálové výdavky (700) | | | | |
Výdavky z transakcií s finančnými aktívami a finančnými pasívami (800) | | | | |
                                                                                                                                                                                                                                       Tabuľka č. 6 
Zamestnanosť | Vplyv na rozpočet verejnej správy | poznámka
| 2013 | 2014 | 2015 | 2016 |
Počet zamestnancov celkom* | | 3 | 3 | 3 |
z toho vplyv na ŠR | | | | |
Priemerný mzdový výdavok (v eurách)* | | | | |
z toho vplyv na ŠR | | | | |
Osobné výdavky celkom (v eurách) | 0 | 47 233 | 47 233 | 47 233 |
Mzdy, platy, služobné príjmy a ostatné osobné vyrovnania (610)* | 0 | 35 000 | 35 000 | 35 000 |
z toho vplyv na ŠR | 0 | 35 000 | 35 000 | 35 000 |
Poistné a príspevok do poisťovní (620)* | 0 | 12 233 | 12 233 | 12 233 |
z toho vplyv na ŠR | 0 | 12 233 | 12 233 | 12 233 |
* počet zamestnancov,  mzdy a poistné rozpísať podľa spôsobu odmeňovania (napr. policajti, colníci ...)
Poznámky:
Priemerný mzdový výdavok je tvorený podielom mzdových výdavkov na jedného zamestnanca na jeden kalendárny mesiac bežného roka.
Poistné tvorí podiel mzdových výdavkov, pričom za organizácie v pôsobnosti kapitol štátneho rozpočtu, s výnimkou prenesených kompetencií výkonu štátnej správy, pre zamestnancov štátnej služby a zamestnancov pri výkone práce vo verejnom záujme predstavuje  34,95 %,  pre policajtov, profesionálnych vojakov, colníkov, hasičov vrátane horskej záchrannej služby predstavuje 33,2 %. Pre ostatné subjekty verejnej správy vrátane prenesených kompetencií výkonu štátnej správy poistné tvorí podiel zodpovedajúci  35,2 %.

Kategórie 610 a 620 sú z tejto prílohy automaticky prenášané do príslušných kategórií prílohy „výdavky“.

Zamestnanosť je realizovaná v rámci limitu počtov zamestnancov aparátu ústredného orgánu MDVRR SR a jednotlivých krajov.
Mzdy na roky 2014 – 2016 budú realizované v rámci rozpočtu MDVRR SR a rozpočtov jednotlivých krajov.