Vyhodnotenie medzirezortného pripomienkového konania

Návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 657/2004 Z. z. o tepelnej energetike v znení neskorších predpisov 

Spôsob pripomienkového konania	 	
Počet vznesených pripomienok, z toho zásadných	195  / 76 	
Počet vyhodnotených pripomienok	195 	
		
Počet akceptovaných pripomienok, z toho zásadných	109  / 33 	
Počet čiastočne akceptovaných pripomienok, z toho zásadných	27  / 15 	
Počet neakceptovaných pripomienok, z toho zásadných	59  / 28 	
		
Rozporové konanie (s kým, kedy, s akým výsledkom)		
Počet odstránených pripomienok		
Počet neodstránených pripomienok		

Sumarizácia vznesených pripomienok podľa subjektov
Č.	Subjekt	Pripomienky do termínu	Pripomienky po termíne	Nemali pripomienky	Vôbec nezaslali	
1 .	Ministerstvo spravodlivosti Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
2 .	Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky 	26 (26o,0z) 	 	 	 	
3 .	Ministerstvo financií Slovenskej republiky 	3 (3o,0z) 	 	 	 	
4 .	Ministerstvo kultúry Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
5 .	Ministerstvo hospodárstva Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
6 .	Ministerstvo dopravy, výstavby a regionálneho rozvoja Slovenskej republiky 	11 (11o,0z) 	 	 	 	
7 .	Ministerstvo pôdohospodárstva a rozvoja vidieka Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
8 .	Ministerstvo obrany Slovenskej republiky 	4 (4o,0z) 	 	 	 	
9 .	Ministerstvo zahraničných vecí a európskych záležitostí Slovenskej republiky 	2 (2o,0z) 	 	 	 	
10 .	Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky 	5 (5o,0z) 	 	 	 	
11 .	Ministerstvo životného prostredia Slovenskej republiky  	5 (4o,1z) 	 	 	 	
12 .	Ministerstvo školstva, vedy, výskumu a športu Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
13 .	Ministerstvo zdravotníctva Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
14 .	Úrad vlády Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
15 .	Protimonopolný úrad Slovenskej republiky 	5 (5o,0z) 	 	 	 	
16 .	Štatistický úrad Slovenskej republiky 	3 (3o,0z) 	 	 	 	
17 .	Úrad geodézie, kartografie a katastra Slovenskej republiky 	3 (3o,0z) 	 	 	 	
18 .	Úrad jadrového dozoru Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
19 .	Úrad pre normalizáciu, metrológiu a skúšobníctvo Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
20 .	Úrad pre verejné obstarávanie 	 	 	x 	 	
21 .	Úrad priemyselného vlastníctva Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
22 .	Správa štátnych hmotných rezerv Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
23 .	Národný bezpečnostný úrad 	 	 	x 	 	
24 .	Národná banka Slovenska 	1 (1o,0z) 	 	 	 	
25 .	Odbor aproximácie práva sekcie vládnej legislatívy Úradu vlády SR 	16 (16o,0z) 	 	 	 	
26 .	Najvyšší kontrolný úrad Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
27 .	Najvyšší súd Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
28 .	Generálna prokuratúra Slovenskej republiky 	4 (4o,0z) 	 	 	 	
29 .	Konfederácia odborových zväzov Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
30 .	Asociácia zamestnávateľských zväzov a združení Slovenskej republiky 	11 (0o,11z) 	 	 	 	
31 .	Úrad na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky 	3 (3o,0z) 	 	 	 	
32 .	Republiková únia zamestnávateľov 	21 (0o,21z) 	 	 	 	
33 .	Združenie miest a obcí Slovenska 	 	 	 	x 	
34 .	Magistrát hlavného mesta SR 	1 (0o,1z) 	 	 	 	
35 .	Verejnosť 	18 (18o,0z) 	 	 	 	
36 .	Úrad pre reguláciu sieťových odvetví 	9 (0o,9z) 	 	 	 	
37 .	Klub 500 	2 (0o,2z) 	 	 	 	
38 .	Združenie bytového hospodárstva na Slovensku 	5 (0o,5z) 	 	 	 	
39 .	Slovenský plynárenský priemysel, a.s. 	2 (0o,2z) 	 	 	 	
40 .	Slovenský zväz výrobcov tepla 	32 (11o,21z) 	 	 	 	
41 .	Slovenská obchodná a priemyselná komora 	2 (0o,2z) 	 	 	 	
42 .	Slovnaft a.s. 	1 (0o,1z) 	 	 	 	
	SPOLU	195 (119o,76z) 	0 (0o,0z) 	13 	4 	

Vyhodnotenie vecných pripomienok je uvedené v tabuľkovej časti.

Vysvetlivky  k použitým skratkám v tabuľke:	
O – obyčajná	A – akceptovaná	
Z – zásadná	N – neakceptovaná	
	ČA – čiastočne akceptovaná	

Subjekt	Pripomienka	Typ	Vyh.	Spôsob vyhodnotenia	
MV SR 	V bode 1 
V bode 1 problematiku začleniť do jestvujúceho písmena f) a zaviesť odkaz na príslušné ustanovenia stavebného zákona, ktorý je nesprávne navrhnutý až v bode 8. V poznámke pod čiarou za slová „stavebnom poriadku“ vložiť slová „(stavebný zákon)“. 	O 	ČA 	Písmeno f) a navrhované nové písmeno g) sa týkajú rozdielneho okruhu subjektov, preto sa javí ako vhodnejšie zaradenie nového písmena g). 
Budova na účely zákona č. 657/2004 Z. z. v znení neskorších predpisov bude definovaná v §2. 
 	
MV SR 	V bode 2 
V bode 2 inou a zjednodušenou alternatívou úpravy môže byť nahradenie slov „spoločenstvo vlastníkov bytov a nebytových priestorov alebo správca budovy1a)“ slovom „sa“, pretože v danom prípade nie je relevantný subjekt, ktorý rozpočítava príslušné náklady. Navyše v § 6 ods. 1 zákona o vlastníctve bytov a nebytových priestorov je správca len legislatívna skratka, a teda jej použitie v tomto zákone nie je vhodné. Zároveň vypustiť poznámku pod čiarou k odkazu 1a. 	O 	ČA 	Bod 2 bol upravený. Po úprave sa pojem „správca budovy“ už nepoužíva. 	
MV SR 	V bode 4 
V bode 4 navrhované pojmy nie sú úplne zrozumiteľné, keďže v písmene d) sa rozlišuje odberateľ tepla od koncového odberateľa (tepla) a v písmene e) sa stotožňujú. Body 4 a 5 spojiť do jedného novelizačného bodu. 	O 	A 	Body 4 a 5 boli spojené. Pojmy boli prepracované. 	
MV SR 	V bode 8 
V bode 8 odstrániť zmätočné označenie jednotlivých písmen. Pojem „centrálny okrskový zdroj tepla“ sa v návrhu zákona ani v platnom zákone nepoužíva. 	O 	A 	Označenie písmen bolo opravené. Pojem centrálny okrskový zdroj tepla bude použitý v § 12 ods. 2 písm. g). 	
MV SR 	V bode 9 
V bode 9 možno zvoliť aj legislatívnu techniku bez nového znenia príslušného odseku tak, že slová „jednu fyzickú osobu alebo pre jednu právnickú osobu“ sa nahrádzajú slovami „jedného držiteľa povolenia“. 	O 	A 	Zapracované úpravou textu. 	
MV SR 	V bode 10 
V bode 10 možno zvoliť aj legislatívnu techniku, ktorá je síce zložitejšia, ale jej výsledkom bude väčšia kompatibilita príslušného odseku s ostatnými odsekmi tohto paragrafu, a to tak, že za slovom „funkcie“ sa vypúšťa čiarka a slová „fyzická osoba alebo právnická osoba, ktorá je držiteľom povolenia, je povinná“ sa nahrádzajú slovami „alebo prestal spĺňať podmienky podľa odsekov 2 až 4, držiteľ povolenia je povinný“. 	O 	A 	Zapracované úpravou textu. 	
MV SR 	Bod 12 
Bod 12 vypustiť ako zbytočný, pretože nejde o zmenu, ktorá opodstatňuje zásah do predmetného ustanovenia. 	O 	N 	Navrhovaná úprava bola zaradená z dôvodu potreby odstránenia nejednotného výkladu. 	
MV SR 	V bode 15 
V bode 15 navrhované znenie nenadväzuje na uvádzaciu vetu § 9 ods. 2, a preto vyžaduje inú úpravu, napríklad takto: „e) nevykonáva(l) počas troch rokov žiadnu z činností, na ktoré má povolenie,“. Prípadne uviesť aj začiatok plynutia uvedenej trojročnej lehoty (od vydania povolenia). 	O 	A 	Začiatok plynutia lehoty nie je v tomto prípade možné určiť. 	
MV SR 	V bode 16 
V bode 16 postačuje upraviť len časť vety pred bodkočiarkou. Navrhované i platné znenie však umožňujú rôzny výklad, keďže nie je jednoznačné, či sa oznamovacia povinnosť vzťahuje aj na právnickú osobu, ktorá podľa § 1 ods. 3 písm. b) vykonáva výrobu tepla a zároveň aj rozvod tepla. V kladnom prípade možno časť vety pred bodkočiarkou upraviť napríklad takto: „Právnická osoba, ktorá vykonáva činnosť podľa § 1 ods. 3 písm. b) a fyzická osoba alebo právnická osoba, ktorá vykonáva činnosť podľa § 1 ods. 3 písm. c), sú povinní túto skutočnosť oznámiť úradu do 30 dní od jej začatia;“. 	O 	A 	Zapracované úpravou textu. 	
MV SR 	V bode 17 
V bode 17 (§ 11 ods. 4 uvádzacej vete ) vypustiť slovo „najmä“. Rozsah údajov, na ktoré sa vzťahuje oznamovacia povinnosť fyzickej osoby, má byť z hľadiska právnej istoty vymedzený taxatívnym spôsobom obdobne ako je to u právnickej osoby. 	O 	A 	Zapracované úpravou textu. 	
MV SR 	V bode 18 
V bode 18 v súvislosti s navrhovanou zmenou prehodnotiť aj § 29 ods. 1 písm. b) a § 31 písm. a platného zákona. 	O 	A 	Zapracované úpravou textu. 	
MV SR 	V bode 20 
V bode 20 (§ 12 ods. 3 uvádzacej vete) vypustiť dvojbodku. Navrhované znenie jednotlivých písmen však umožňuje rôznu interpretáciu a keďže má ísť aj podľa odôvodnenia predmetného ustanovenia o alternatívne prípady, je potrebné v písmene b) za slovom „teplom“ vypustiť čiarku a vložiť slovo „alebo“. 	O 	A 	Zapracované úpravou textu. 	
MV SR 	V bode 21 
V bode 21 poznámku pod čiarou upraviť takto: „13a) § 140a zákona č. 50/1976 Zb. v znení neskorších predpisov.“. 	O 	A 	Zapracované úpravou textu. 	
MV SR 	V bode 22 
V bode 22 pred slová „je povinný“ vložiť čiarku. 	O 	A 	Zapracované úpravou textu. 	
MV SR 	V bode 23 
V bode 23 navrhovaná úprava, ktorá patrí medzi prechodné ustanovenia, obsahuje neprípustnú retroaktivitu týkajúcu sa obdobia od 1. januára 2009 do účinnosti tohto zákona. 	O 	ČA 	Podľa v súčasnosti účinného znenia zákona bola daná možnosť sa pri plnení tejto povinnosti dohodnúť. 
Úprava bola presunutá medzi prechodné ustanovenia. 
 	
MV SR 	V bode 24 
V bode 24 uvádzacej vete za slovo „vkladajú“ vložiť slovo „nové“. V § 18 ods. 5 slová „Ak je objektom spotreby tepla budova“ sú nevhodné, a preto predmetné ustanovenie vyžaduje inú úpravu, napríklad takto: „(4) Povinnosť podľa odseku 4 písm. a) až c) nevzniká, ak celková podlahová plocha budovy je menej ako 500 m2.“. V odseku 6 za slová „podľa § 3 ods. 1 písm. c)“ vložiť čiarku a vypustiť slovo „najmä“ z dôvodu uvedeného v bode 10 tohto stanoviska a zosúladiť právnu terminológiu v slovách „každoročne“ a bežného roka“ (bod 26); v písmene d) slová „celková podlahová“ nahradiť slovami „celkovú podlahovú“ a za slovo „budovy“ vložiť čiarku. 	O 	A 	Zapracované úpravou textu. 	
MV SR 	V bode 25 
V bode 25 vypustiť slovo „si“, ktoré je nadbytočné. 	O 	A 	Zapracované úpravou textu. 	
MV SR 	V bode 26 
V bode 26 nové znenie § 19 ods. 4 nie je nevyhnutné. 	O 	N 	Je potrebná zmena dátumu a spresnenie roka, na ktorý sa ustanovenie vzťahuje. 	
MV SR 	V bode 27 
V bode 27 postačuje v § 20 ods. 1 uvádzacej vete slová „a konečný spotrebiteľ môžu“ nahradiť slovom „môže“. V prípade nového znenia predmetného ustanovenia je vhodnejšia napríklad táto úprava: „(1) Odberateľ môže skončiť odber tepla na základe zákona alebo dohodou.“. 	O 	A 	Zapracované úpravou textu. 	
MV SR 	V bode 28 
V bode 28 slová „Poznámka pod čiarou k odkazu 15a znie:“ nahradiť slovami „Poznámky pod čiarou k odkazom 15a a 15b znejú:“ a nadväzne upraviť ďalší text. 	O 	A 	Zapracované úpravou textu. 	
MV SR 	V bode 29 
V bode 29 slová „sústavy tepelných zariadení“ nie sú kompatibilné s obsahom tohto paragrafu, keďže sa v ňom nepoužívajú. 	O 	A 	Zapracované úpravou textu. 	
MV SR 	V bode 30 
V bode 30 (§ 22 ods. 3) prvá veta je v rozpore s druhou vetou, čo treba odstrániť napríklad takto: „(3) Zásah do tepelného zariadenia verejného rozvodu alebo prípojky tepla možno vykonať len so súhlasom prevádzkovateľa alebo dodávateľa tepla.“. 	O 	A 	Zapracované úpravou textu. 	
MV SR 	V bode 32 
V bode 32 znenie písmena c) začať slovom „schvaľuje“. 	O 	A 	Zapracované úpravou textu. 	
MV SR 	V bode 33 
V bode 33 navrhované znenie nie je celkom zrozumiteľné, pretože v § 31 nie je ustanovená priama povinnosť obce aktualizovať koncepciu rozvoja obce v oblasti tepelnej energetiky, a teda nie je zrejmý ani zámer predkladateľa v tomto smere. V kladnom prípade potom možno slová „minimálne raz za päť rokov prerokuje obecným zastupiteľstvom aktualizovanú“ nahradiť slovami „aktualizuje aspoň raz za päť rokov“. Vypustenie príslušného písmena je potrebné vykonať v samostatnom novelizačnom bode. 	O 	A 	Zapracované úpravou textu. 	
MV SR 	V bode 35 
V bode 35 postačuje slová „§ 17 ods. 3 a 5, § 18 ods. 4 a 5,“ nahradiť slovami „§ 17 ods. 3 a 4, § 18 ods. 4, 6 a 7,“. V prípade nového znenia vypustiť slovo „ustanovení,“ ako nadbytočné. 	O 	ČA 	Navrhované ustanovenie bolo preformulované. 	
MV SR 	Nad rámec návrhu zákona 
Nad rámec návrhu zákona je nevyhnutné v § 28 ods. 1 a odsek 3 písm. a) slová „krajský úrad“ nahradiť slovami „okresný úrad v sídle kraja“, pretože ide o pôsobnosť miestneho orgánu štátnej správy, ktorú nie je žiaduce dlhodobo ponechať na nepriamu novelu. 	O 	A 	Zapracované doplnením textu. 	
MF SR 	Všeobecne 
Žiadam, podľa § 33 ods. 1 zákona č. 523/2004 Z. z. o rozpočtových pravidlách verejnej správy a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov, dopracovať doložku vybraných vplyvov, pretože z návrhu vyplývajú pre obce nové povinnosti.  	O 	A 	Uvedená povinnosť bude financovateľná prostredníctvom podporných mechanizmov EÚ (pripravovaný OP Kvalita životného prostredia). 	
MF SR 	Všeobecne 
Návrh je potrebné upraviť gramaticky [napr. v čl. I v bode 20 uvádzacej vete odseku 3 na konci vypustiť dvojbodku, v bode 24 § 18 ods. 5 za slovami „500 m2“ doplniť čiarku a na konci vety čiarku nahradiť bodkou a v odseku 6 písm. d) na konci doplniť čiarku, v bode 34 v § 35 ods. 1 písm. c) za slovom „ustanovení“ vypustiť čiarku], zosúladiť s Legislatívnymi pravidlami vlády SR (ďalej len „LPV“) (napr. v čl. I v bode 17 § 11 ods. 4, bode 24 § 18 ods. 6 uvádzacie vety zosúladiť s čl. 6 LPV a vypustiť slovo „najmä“) a s prílohou č. 5 LPV (ďalej len „príloha LPV“) (napr. v čl. I body 4 a 5 spojiť do jedného novelizačného bodu, bod 22 § 18 ods. 4 uvádzaciu vetu zosúladiť s bodom 39 prílohy LPV, v bode 28 nové poznámky pod čiarou uviesť spoločnou uvádzacou vetou, bod 33 zosúladiť s bodom 31 druhým odsekom prílohy LPV).  	O 	A 	Zapracované úpravou textu. 	
MF SR 	Všeobecne 
V čl. I bode 30 v § 22 ods. 3 je potrebné lepšie prepojiť prvú a druhú vetu, pretože znenie prvej vety úplne vylučuje navrhovanú druhú vetu.  	O 	A 	Zapracované úpravou textu. 	
MDVaRR SR 	K čl. I úvodná veta 
1. V čl. I v úvodnej vete odporúčame vypustiť „zákon č. 251/2012 Z. z.“ z dôvodu, že nenovelizuje zákon č. 657/2004 Z. z. 	O 	N 	Zákon č. 251/2012 Z. z. novelizuje zákon č. 657/2012 Z. z. v čl. V. 	
MDVaRR SR 	K čl. I bod 4 
2. V čl. I bode 4 v § 2 písm. d) odporúčame vypustiť slová „alebo koncovému odberateľovi“ z dôvodu zmätočnosti v nadväznosti na základné pojmy definované v § 2 písm. e) a s).  	O 	A 	Zapracované úpravou textu. 	
MDVaRR SR 	K čl. I bod 5 
3. K čl. I bod 5 [§ 2 písm. f)]: odporúčame spojiť s bodom 4 s uvádzacou vetou, ktorá znie: „V § 2 písmená d) až f) znejú:“. 	O 	A 	Zapracované úpravou textu. 	
MDVaRR SR 	K čl. I bod 8 
4. V čl. I bode 8 v § 2 písm. s) až w) 
- v uvádzacej vete odporúčame písmeno „w)“ nahradiť písmenom „y)“ a následne opraviť označenie písmen „u)“ až „w)“ 
- v poznámke pod čiarou k odkazu 2a odporúčame slová „neskorších predpisov“ nahradiť slovami „zákona č. 237/2000 Z. z.“. 
 	O 	A 	Zapracované úpravou textu. 	
MDVaRR SR 	K čl. I bod 15 
5. V čl. I bode 15 v § 9 ods. 2 písm. e) odporúčame vypustiť spojku „ak“ a slová „po obdobie“ nahradiť slovami „počas obdobia“. 	O 	A 	Zapracované úpravou textu. 	
MDVaRR SR 	K čl. I bod 20 
6. K čl. I bodu 20 (§ 12 ods. 3): v nadväznosti na prečíslovanie pôvodných odsekov 3 až 6 odporúčame vložiť nový bod 21, ktorý znie: 
„21. V § 12 ods. 7 sa slová „odseku 5“ nahrádzajú slovami „odseku 6“ a slová „odsekov 2 až 4“ sa nahrádzajú slovami „odsekov 2 až 5“. 
Nasledujúce body prečíslovať. 
 	O 	A 	Zapracované úpravou textu. 	
MDVaRR SR 	K čl. I bod 21 
7. V čl. I bode 21 (§ 12 ods. 8) v poznámke pod čiarou k odkazu 13a odporúčame vypustiť slová „o územnom plánovaní a stavebnom poriadku (stavebný zákon)“. 	O 	A 	Zapracované úpravou textu. 	
MDVaRR SR 	K čl. I bod 22 
8. V čl. I bode 22 v § 18 ods. 4 odporúčame slová „sa slová „Dodávateľ alebo odberateľ, ktorý rozpočítava množstvo dodaného tepla konečnému spotrebiteľovi je povinný“ nahrádzajú slovami“ nahradiť slovami „uvádzacia veta znie:“. 	O 	A 	Zapracované úpravou textu. 	
MDVaRR SR 	K čl. I bod 23 
9. V čl. I bode 23 odporúčame navrhované znenie § 18 ods. 4 písm. a) nahradiť pôvodným znením s novým termínom takto: „a) zabezpečiť obstaranie, zapojenie, udržiavanie a overovanie určených meradiel alebo pomerových rozdeľovačov tepla u konečného spotrebiteľa najneskôr do 31. decembra 2016 na náklady vlastníka nehnuteľnosti; ak sa dohodne nadpolovičná väčšina všetkých konečných spotrebiteľov odoberajúcich teplo za odberným miestom na inom spôsobe rozpočítavania množstva dodaného tepla, povinnosť zapojenia pomerových rozdeľovačov nevzniká,“. 
Odôvodnenie: Vzhľadom na to, že návrh neobsahuje analýzu, v koľkých nehnuteľnostiach je potrebné tieto aktivity vykonať a výšku finančných prostriedkov potrebných na ich zabezpečenie, odporúčame ponechať možnosť pre vlastníkov bytov a nebytových priestorov rozhodnúť sa na základe dohody nadpolovičnej väčšiny o zapojení pomerových rozdeľovačov. Súčasne upozorňujeme, že efektivita návratnosti vynaložených finančných prostriedkov je otázna a nie je podložená relevantnými faktami. 
 	O 	N 	Transpozícia požiadavky zo smernice 2012/27/EÚ o energetickej efektívnosti. 	
MDVaRR SR 	K čl. I bod 24 
10. V čl. I bode 24 v § 18 ods. 5 a 6 
- v uvádzacej vete odporúčame za slovo „vkladajú“ vložiť slovo „nové“ 
- k ods. 6 písm. e) žiadame o bližšie špecifikovanie „počet osôb v budove“. Oznamovať počet osôb v budove nemá žiadne odôvodnenie, navyše nie je jasné, či ide o uvádzanie presného počtu osôb k 31.12. alebo ide o priemerný počet osôb za celý rok. 
 	O 	A 	Počet osôb nebude požadovaný. 	
MDVaRR SR 	K čl. I bod 36 
11. V čl. I bode 36 v § 38a 
- odporúčame vypustiť slová „č. 1“ 
- odporúčame znenie bodu 36 doplniť do tabuľky zhody 
- odporúčame doplniť nový bod 37, ktorý znie: 
„37. Zákon sa dopĺňa prílohou, ktorá vrátane nadpisu znie: 
„Príloha k zákonu 
č. .../2014 Z. z. 

ZOZNAM PREBERANÝCH PRÁVNE ZÁVÄZNÝCH AKTOV EURÓPSKEJ ÚNIE 
Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2012/27/EÚ z 25. októbra 2012 o energetickej efektívnosti, ktorou sa menia a dopĺňajú smernice 2009/125/ES a 2010/30/EÚ a ktorou sa zrušujú smernice 2004/8/ES a 2006/32/ES (Ú. v. EÚ L 315, 14.11.2012.“. 

 	O 	A 	Zapracované úpravou textu. 	
MO SR 	Čl. 1 bod 8 
Odporúčame dodržať abecedu pri označovaní ustanovení písmenami. 	O 	A 	Zapracované úpravou textu. 	
MO SR 	Čl. 1 bod 15 
Odporúčame vypustiť slovo „ak“ z dôvodu nadbytočnosti.  	O 	A 	Zapracované úpravou textu. 	
MO SR 	Čl. 1 bod 21 
Odporúčame v poznámke pod čiarou k odkazu 13a) slová "Zákona 50/1976 Z b." nahradiť slovami "zákona č. 50/1976 Zb.".  	O 	A 	Zapracované úpravou textu. 	
MO SR 	Čl. 1 bod 23 a 24 
1. V návrhu zákona § 18 ods. 4 písmeno a) odporúčame ponechať text za bodkočiarkou z platného znenia § 18 ods. 4 písmeno a). 
Odôvodnenie: Smernica EP a Rady 2012/27/EÚ v čl. 9 bod 3 neustanovuje jednoznačne povinnosť nainštalovať individuálne pomerové rozdeľovače vykurovacích nákladov, ktoré merajú spotrebu tepla na každom vykurovacom telese. Pripúšťa možnosť v bytových domoch, ktoré sú napojené na centralizované zásobovanie teplom zaviesť transparentné pravidlá pre rozdelenie nákladov na spotrebu tepla alebo teplej vody s cieľom zabezpečiť transparentnosť a presnosť vyúčtovania individuálnej spotreby. S navrhovanou právnou úpravou sú spojené aj zvýšené náklady na inštaláciu určených meradiel alebo pomerových rozdeľovačov, ktoré návrh zákona prenáša iba na občana. Je dôležité, aby bolo zachované právo občana (spoločenstva) rozhodnúť sa, či si za svoje peniaze zakúpia merače. 
Navrhovanou zmenou § 18 ods. 4 písmeno a) by stratilo zmysel aj „rozpočítavanie“ v zmysle písmena d) predmetného ustanovenia, ktoré ostáva zachované bez zmeny. Navyše by sa tým vytvorila nerovnosť medzi občanmi 
2. V nadväznosti na navrhovanú právnu úpravu v bode 23 odporúčame vypustiť bod 24. 
Odôvodnenie: Je neprípustné, aby sa priamo zo zákona vytvorila nerovnosť medzi občanmi podľa toho, či niekto býva vo väčšom bytovom dome a musí znášať náklady s obstaraním, zapojením a udržiavaním meradiel a medzi obyvateľmi menších bytových domov (do 500 m2), ktorým takáto povinnosť (náklady) nevzniká. 	O 	N 	Pôvodný návrh je v súlade s čl. 9 bod 3 smernice 2012/27/EÚ o energetickej efektívnosti. Podlahová plocha 500 m2 je stanovená v súlade s podlahovou plochou budov podľa smernice 2010/31/EÚ o energetickej hospodárnosti budov. V prípade budov s podlahovou plochou do 500 m2 by boli náklady neprimerané s predpokladaným potenciálom úspor energie. 	
MZVaEZ SR 	k Doložke zlučiteľnosti s právom EÚ 
Odporúčame dopracovať Doložku zlučiteľnosti právneho predpisu s právom Európskej únie, nakoľko podľa znenia predkladacej správy sa návrhom zákona transponujú niektoré ustanovenia smernice 2012/27/EÚ o energetickej efektívnosti. 	O 	N 	Doložka zlučiteľnosti bola predložená. 	
MZVaEZ SR 	K bodu 24  
V novelizačnom bode 24. odporúčame za slovo „vkladajú" vložiť slovo „nové“. 
 	O 	A 	Zapracované úpravou textu. 	
MPSVR SR 	K čl. I bod 8 
Odporúčame v čl. I bode 8 uvádzacej vete slová „s) až w)“ nahradiť slovami „s) až y)“. Zároveň odporúčame správne označiť dopĺňané písmená § 2. 
Odôvodnenie: Legislatívno-technická pripomienka. 
 	O 	A 	Zapracované úpravou textu. 	
MPSVR SR 	K čl. I bod 15 
Odporúčame v čl. I bode 15 v navrhovanom znení § 9 ods. 2 písm. e) na začiatku vypustiť slovo „ak“. 
Odôvodnenie: Gramatická pripomienka. 
 	O 	A 	Zapracované úpravou textu. 	
MPSVR SR 	K čl. I bod 24 
Odporúčame v čl. I bode 24 za slovo „vkladajú“ vložiť slovo „nové“. 
Odôvodnenie: Legislatívno-technická pripomienka. 
 	O 	A 	Zapracované úpravou textu. 	
MPSVR SR 	K čl. I bod 28 
Odporúčame v čl. I bode 28 navrhovanom znení § 21 ods. 1 písm. a) odkaz 15b umiestniť nad slovo „pripojenia“. Súčasný odkaz 15b nad slovom „tepla“ odporúčame vypustiť. 
Odôvodnenie: Legislatívno-technická pripomienka. 
 	O 	A 	Zapracované úpravou textu. 	
MPSVR SR 	K čl. I bod 33 
Odporúčame v čl. I znenie novelizačného bodu 33 upraviť v súlade s prílohou č. 5 Legislatívnych pravidiel vlády Slovenskej republiky. 
Odôvodnenie: Legislatívno-technická pripomienka. 
 	O 	A 	Zapracované úpravou textu. 	
MŽP SR 	K bodu 25 
V § 19 odsek 2 písmeno m) navrhovaný text žiadame prepracovať, doplniť a zosúladiť s regulačnou legislatívou. 
Odôvodnenie: 
Navrhované opatrenie nie je v súlade s legislatívou o regulácii v sieťových odvetviach. Ceny v teplárenstve určuje regulačný úrad a nie dohoda medzi dodávateľom tepla a odberateľom, ak je odberateľ zahrnutý do regulácie. Z návrhu nie je zrejmé, aká je hranica vlastného inštalovaného výkonu, od ktorého má dodávateľ právo požadovať cenu za „špičkové teplo“. Veľké rozdiely vzniknú medzi odberateľom, ktorý používa slnečné kolektory na ohrev TUV, ktoré postačujú iba v letnom období a odberateľom, ktorý má namontované iné zdroje a potrebuje naozaj iba „špičkový odber“ pri najhorších poveternostných podmienkach. Rovnako nie je riešené, ako bude odber zaznamenávaný – odberateľ môže odoberať aj teplo v normálnych podmienkach, ak ho k tomu technické alebo technologické podmienky prevádzky vlastného zariadenia prinútia, alebo je to pre neho výhodné. Do návrhu zákona žiadame doplniť návrh tarify z hľadiska časového, či už počas dňa, resp. roka. 
 	Z 	ČA 	§19 ods. 2 písm. m) bol vypustený. 
Cena za špičkový odber tepla určí ÚRSO v rámci typov odberných miest. Typy odberných miest budú uvedené vo všeobecne záväznom právnom predpise, ktrortý vydá MH SR. 
 	
MŽP SR 	K bodu 8 
V § 2 označenie písmen s) až w) usporiadať v abecednom poradí, odstrániť duplicitu písmen s) a u) a označenie písmen opraviť aj v bode 8 osobitnej časti dôvodovej správy. 
Odôvodnenie: 
Legislatívno-technická pripomienka. 

 	O 	A 	Zapracované úpravou textu. 	
MŽP SR 	K bodu 8 
V § 2 písmeno u) bližšie špecifikovať definíciu a určiť, či ide o súčet viažuci sa na jednu miestnosť, komín, jedno technologické zariadenia a pod. 

 	O 	A 	Zapracované úpravou textu. 	
MŽP SR 	K bodu 16, 17, 22 a 24 
V § 11 odsek 1, 4 a 5, § 18 odsek 4 a 6 zvážiť zavedenie povinností pre fyzické osoby alebo právnické osoby, ktoré vykonávajú činnosti podľa § 1 odsek 3 písmena c), ak sa nejedná o predmet podnikania podľa toho zákona. 
Odôvodnenie: 
Nie je možné ukladať zákonom nové povinnosti, ak sa nejedná o podnikanie v zmysle tohto zákona. 
 	O 	N 	Povinnosti boli uložené v súvislosti s plnením ustanovení čl. 9 až 11 smernice 2012/27/EÚ o energetickej efektívnosti. 	
MŽP SR 	K doložke vybraných vplyvov 
Doplniť vplyvy na podnikateľské prostredie. 
Odôvodnenie: 
Vplyvy na nových podnikateľov podľa § 21 odsek 3. 
 	O 	N 	Navrhované ustanovenie sa nedotýka nových podnikateľov. Ide o existujúcu povinnosť, z ktorej sú vylúčení koncoví odberatelia s ročnou spotrebou nižšou ako 30 MWh. 	
PMÚ SR 	K čl. I, bod 8 návrhu zákona 
Ustanovenie § 2 sa okrem iného dopĺňa o písmeno w), podľa ktorého sa pod účinným centralizovaným zásobovaním tepla rozumie systém centrálneho zásobovania teplom, ktorým sa dodáva aspoň 50% tepla vyrobeného z obnoviteľných zdrojov energie alebo 50% odpadového tepla alebo 75% tepla vyrobeného vysoko účinnou kombinovanou výrobou alebo 50% tepla vyrobeného ich kombináciou. 
Z uvedeného znenia doplneného písmena w) ani z dôvodovej správy k danému materiálu nie je zrejmé, akého časového obdobia, resp. akého konkrétneho údaju pri výrobe tepla sa uvedené percentuálne podiely týkajú. Odporúčame konkretizovať, či sa jedná o percentuálne podiely mesačnej, ročnej, príp. určitej priemernej hodnoty výroby tepla za určité časové obdobie, aby sa predchádzalo zmätočnému výkladu uvedenej definície v praxi. 
 	O 	N 	Definícia je prevzatá zo smernice 2012/27/EÚ o energetickej efektívnosti. V praxi sa používajú ročné bilančné údaje. 	
PMÚ SR 	K čl. I, bod 20 návrhu zákona 
V § 12 sa za odsek 2 dopĺňa nový odsek 3, podľa ktorého: 
„(3) Ministerstvo osvedčenie podľa odseku 1 nevydá, ak sa výstavbou sústavy tepelných zariadení zníži odber tepla z existujúceho účinného centralizovaného zásobovania teplom a preukázateľne sa na základe energetického auditu podľa osobitného predpisu:12e) 
a) zhorší vplyv na životné prostredie, 
b) zhorší hospodárnosť účinného centralizovaného zásobovania teplom, 
c) zvýšia náklady za teplo koncovým odberateľom alebo konečným spotrebiteľom, ktorým sa dodáva účinným centralizovaným zásobovaním teplom.". 

Úradu v súvislosti s uvedeným doplnením nie je zrejmé, prečo sa vyhodnocovanie a podmienky vydania, resp. nevydania osvedčenia týkajú len účinného centralizovaného zásobovania teplom. Výstavba novej sústavy tepelných zariadení môže mať negatívne dopady na životné prostredie, na náklady za teplo pre koncových odberateľov či konečných spotrebiteľov a na hospodárnosť akejkoľvek z existujúcich sústav tepelných zariadení. 
Zároveň definícia a podpora účinného centralizovaného zásobovania teplom ani žiadne iné ustanovenia zákona o tepelnej energetike nie sú spojené s vyhodnocovaním ekonomickej efektívnosti konkrétneho systému centralizovaného zásobovania teplom (skúmať sa podľa zákona majú dopady na hospodárnosť a energetickú efektívnosť, čo ale stále nezodpovedá ekonomickej efektívnosti zariadení). Bez vyhodnotenia ekonomickej efektívnosti existujúcich systémov navrhované ustanovenia môžu podľa názoru úradu naďalej zvýhodňovať ekonomicky neefektívne, hoci podľa definície „účinné“ systémy centralizovaného zásobovania teplom s vysokými nákladmi na výrobu tepla a vysokými cenami pre konečného spotrebiteľa. 
Uvedené je problematické aj z dôvodu, že ustanovenia odsekov 2 až 5 v § 12 sa primerane vzťahujú aj na vydanie záväzného stanoviska obce pri výstavbe sústavy tepelných zariadení s celkovým inštalovaným tepelným výkonom do 10 MW, ktoré sa často vyžaduje v prípadoch odpájania od existujúcich sústav centralizovaného zásobovania teplom. Práve porovnanie ekonomickej efektívnosti a výhodnosť výroby/ dodávok tepla z nového tepelného zariadenia a z existujúceho systému zásobovania teplom spolu s vyhodnotením dopadov by malo byť podľa názoru úradu kľúčové. 
Zároveň odporúčame prehodnotiť, či by po komplexnom vyhodnotení dopadov na životné prostredie, hospodárnosť/ efektívnosť existujúcich sústav a na odberateľa a konečného spotrebiteľa nemalo byť vydanie kladného záväzného stanoviska obce prepojené aj na ustanovenia o vypovedaní zmluvy o odbere a dodávke tepla v prípadoch odpájania od centralizovaných zdrojov tepla. V súčasnosti je podľa názoru úradu právna úprava v súvislosti s podmienkami skončenia odberu tepla (§ 20 zákona o tepelnej energetike) naklonená viac na stranu pôvodných dodávateľov tepla. Navrhovaným spôsobom by sa vyjednávacia pozícia odpájajúceho subjektu do určitej miery zrovnoprávnila. 
 	O 	N 	V predmetnom ustanovení sa rieši vplyv na existujúci účinný systém CZT, ktorý by sa prípadnou výstavbou nového tepelného zariadenia stal menej účinným. 	
PMÚ SR 	K čl. I, bod 24 návrhu zákona  
V § 18 sa podľa návrhu za odsek 4 vkladajú odseky 5 a 6. Nový odsek 6 pritom znie: 
„(6) Fyzická osoba alebo právnická osoba, ktorá vykonáva činnosť podľa §1 ods. 3 písm. c) je povinná každoročne do 30. apríla oznámiť úradu za predchádzajúci kalendárny rok najmä 
a) druh a množstvo energie na výrobu tepla, 
b) množstvo tepla na vykurovanie a prípravu teplej úžitkovej vody, 
c) skutočné náklady na výrobu tepla, 
d) celková podlahová plocha budovy 
e) počet osôb v budove.". 

Z predloženého znenia ani z dôvodovej správy k návrhu materiálu nie je celkom zrejmé, z akého titulu a na aké účely budú údaje od subjektov, ktorými majú byť podľa nového znenia zákona o tepelnej energetike výrobcovia centrálnych zdrojov tepla v budove, každoročne Úradom pre reguláciu sieťových odvetví (ďalej len „ÚRSO“) zhromažďované. Podľa poznatkov úradu nie je táto kategória subjektov súčasťou cenovej regulácie a nie je tiež zrejmé, čo má byť výsledkom vyhodnocovania a na základe akých kompetencií bude ÚRSO postupovať, ak sa v konkrétnom prípade zistí neefektívnosť výrobného zariadenia. Povinnosť predkladania údajov podľa § 18 ods. 6 môže pritom viesť k neprimeranej administratívnej záťaži tak na strane dotknutých subjektov, ako aj na strane ÚRSO. 
Odporúčame preto buď odôvodnenie navrhovaného ustanovenia príslušne doplniť, príp. prehodnotiť, či nie je postačujúca oznamovacia povinnosť uvedených subjektov prostredníctvom úpravy § 11 ods. 1 (čím sa zabezpečí ich evidencia) a navrhované ustanovenie pozmeniť tak, aby požadované údaje bolo možné predkladať na vyžiadanie. 
V prípade, že sa takéto údaje budú od uvedených subjektov naozaj požadovať, odporúčame štruktúru skutočných nákladov na výrobu tepla podľa nového odseku 6 písmeno c) konkretizovať tak, aby sa zabezpečila jednotnosť a porovnateľnosť predkladaných údajov pri ich vyhodnocovaní. 
 	O 	A 	Prehodnotené a upravené – údaje sa budú poskytovať do monitorovacieho systému efektívnosti používania energie. 	
PMÚ SR 	K čl. I, bod 32 návrhu zákona  

V § 30 sa za písmeno b) vkladá nové písmeno c), ktoré dopĺňa povinnosti ÚRSO tak, že pri cenovej regulácii schvaľuje ceny pre všetky typy odberných miest. Keďže podľa dôvodovej správy pôjde zrejme o nový spôsob regulácie ceny pre viacero typov odberných miest, odporúčame, ak to bude možné, presnejšie konkretizovať/vymenovať jednotlivé typy priamo v zákone o tepelnej energetike alebo uviesť jednotlivé kategórie v osobitnom predpise. 
 	O 	A 	Typy odberných miest stanoví vyhláška MH SR. 	
PMÚ SR 	K čl. I, bod 33 návrhu zákona  
V § 31 sa za písmeno a) vkladá nové písmeno b), ktoré znie: 
„b) minimálne raz za päť rokov prerokuje obecným zastupiteľstvom aktualizovanú koncepciu rozvoja obce v oblasti tepelnej energetiky a schválenú časť aktualizovanej koncepcie rozvoja obce v oblasti tepelnej energetiky doplní do územno-plánovacej dokumentácie obce postupom podľa osobitného zákona 13), ". 

Úrad vníma nové ustanovenie týkajúce sa povinnosti pravidelnejšieho prerokovania aktualizovanej koncepcie obce v oblasti tepelnej energetiky pozitívne. Podľa názoru úradu však stále v príslušnej právnej úprave absentuje kontrolný mechanizmus a určenie kompetencie konkrétnej inštitúcie, ktorá by dohliadala nad vykonávaním ustanovení týkajúcich sa prijímania a aktualizácie tepelných koncepcií. Odporúčame preto prehodnotiť aj právnu úpravu v tejto oblasti. 
 	O 	N 	Uvedené riešenie presahuje vecný rámec navrhovaného zákona. 	
ŠÚ SR 	K bodu 4 a 5 
Odporúčame body 4 a 5 spojiť a uviesť uvádzacou vetou „V § 2 písmená d) až f) znejú:“. Ďalší text odporúčame prečíslovať. 

 	O 	A 	Zapracované úpravou textu. 	
ŠÚ SR 	K bodu 8 
Odporúčame v uvádzacej vete slová „písmená s) až w)“ nahradiť slovami „s) až y)“ a správne označiť aj písmená v texte. 

 	O 	A 	Zapracované úpravou textu. 	
ŠÚ SR 	K bodu 24 
Odporúčame slová „vkladajú odseky“ nahradiť slovami „vkladajú nové odseky“. 

 	O 	A 	Zapracované úpravou textu. 	
ÚGKK SR 	K čl. I bod 33 
Navrhujeme z legislatívno-technického hľadiska predmetný novelizačný bod rozdeliť na dva novelizačné body. V prvom bode odporúčame postupovať podľa bodu 35 prílohy č. 5 Legislatívnych pravidiel vlády.V druhom bode odporúčame postupovať podľa bodu 31 prílohy č. 5 Legislatívnych pravidiel vlády.  	O 	ČA 	Ustanovenie bolo prepracované. 	
ÚGKK SR 	K čl. I bod 24 
Navrhujeme medzi slová "vkladajú odseky" vložiť slovo "nové". Legislatívno-technická pripomienka. 	O 	A 	Zapracované úpravou textu. 	
ÚGKK SR 	K čl. I bod 15 
Navrhujeme vypustiť zo znenia písmena e) slovo "ak". 	O 	A 	Zapracované úpravou textu. 	
NBS 	 
Z legislatívno-technického hľadiska však odporúčame v čl. I bod 34 [§ 35 ods. 1 písmeno c)] upraviť takto : 

"c) od 330 eur do 3 300 eur za porušenie § 17 ods. 3 alebo ods. 4, § 18 ods. 4, ods. 6 alebo ods. 7, 
§ 26 ods. 2 alebo § 33 ods. 3,". 
Odôvodnenie: 
Predpokladáme, že pokuta by mala byť uložená pri každom porušení ktoréhokoľvek 
z uvedených ustanovení (aj jednotlivo). Z dôvodovej správy k tomuto ustanoveniu (“Ide 
o legislatívno-technickú úpravu.“.) sa nedá zistiť zámer navrhovateľa, či cieľom navrhovanej úpravy je uloženie pokuty za každé jednotlivé porušenie uvedených ustanovení, alebo kumulatívne len pri porušení všetkých uvedených ustanovení súčasne. Z tohto dôvodu odporúčame tiež prehodnotiť aj ustanovenia § 35 ods. 1 písm. b) a d) zákona č. 657/2004 Z. z. o tepelnej energetike 
v znení neskorších predpisov. 
 	O 	A 	Zapracované úpravou textu. 	
OAP SVL ÚV SR 	Všeobecne 
Žiadame v predkladacej správe uviesť ďalšie podrobnosti v súvislosti s preberaním smernice 2012/27/EÚ Európskeho parlamentu a Rady z 25. 10. 2012 o energetickej efektívnosti, ktorou sa menia a dopĺňajú smernice 2009/125/ES a 2010/31/EÚ a ktorou sa zrušujú smernice 2004/8/ES a 2006/32/ES, najmä to, kedy a akým spôsobom sa plánujú transponovať do právneho poriadku Slovenskej republiky jej ďalšie ustanovenia, keďže z predkladacej správy k návrhu zákona vyplýva, že predložený návrh zákona transponuje len niektoré ustanovenia citovanej smernice. 	O 	A 	Doplnené v predkladacej správe. 	
OAP SVL ÚV SR 	K čl. I bodu 12 
V § 4 ods. 5 návrhu zákona odporúčame uviesť ďalšie podrobnosti v súvislosti s aktualizačnou odbornou prípravou držiteľa osvedčenia o odbornej spôsobilosti, najmä to, či sa v rámci aktualizačnej odbornej prípravy vykoná aj skúška a ak áno, za akých podmienok. Dávame na zváženie určiť podrobnosti vo všeobecne záväznom právnom predpise vydanom ministerstvom. 	O 	A 	Podrobnosti o aktualizačnej odbornej príprave budú uvedené vo vykonávacom predpise. 	
OAP SVL ÚV SR 	K čl. I bodu 20 
1. V novom § 12 ods. 3 odporúčame spresniť a konkretizovať písmená a) a b). Z navrhovaného znenia nie je zrejmé, čo sa považuje za zhoršenie vplyvu na životné prostredie a za zhoršenie hospodárnosti účinného centrálneho zásobovania teplom. 	O 	A 	Zapracované úpravou textu. 	
OAP SVL ÚV SR 	K čl. I bodu 20 
2. V poznámke pod čiarou k odkazu 12 žiadame uviesť konkrétne ustanovenie citovaného zákona (§ 8). 	O 	A 	Zapracované úpravou textu. 	
OAP SVL ÚV SR 	K čl. I bodu 24 
V novom § 18 ods. 6 písm. e) návrhu zákona žiadame spresniť pojem „počet osôb“, vzhľadom na to, že z navrhovaného znenia nie je jasné, o aké osoby má ísť. 	O 	A 	Zapracované úpravou textu. Požadovaný údaj o počte osôb bol vypustený. 	
OAP SVL ÚV SR 	K čl. I bodu 28 
1. V § 21 ods. 1 návrhu zákona odporúčame spresniť a konkretizovať pojmy „nezhorší energetická účinnosť“ a „ekonomicky efektívny“, prípadne uviesť odkaz na ustanovenia iného právneho predpisu, ktoré tieto všeobecné pojmy konkretizujú. 	O 	N 	Nepovažujeme za potrebné definovať pojem energetická účinnosť, nakoľko má dodávateľ tepla zodpovedného zástupcu s príslušnou odbornou spôsobilosťou. Ekonomická efektívnosť je pojem, ktorý sa používa v platnom znení zákona a v návrhu je uvedené, s ktorými zariadeniami je potrebné vykonať porovnanie. 	
OAP SVL ÚV SR 	K čl. I bodu 28 
2. V § 21 ods. 3 návrhu zákona sa ustanovuje povinnosť pre všetky plánované nové objekty spotreby tepla s projektovanou ročnou potrebou tepla vyššou ako 30 MWh odoberať teplo prednostne od dodávateľa, ktorý na tomto vymedzenom území dodáva teplo z obnoviteľných zdrojov energie. Uvedené znenie je možné interpretovať tak, že do nového objektu nebude možné dodávať teplo od iného než už existujúceho dodávateľa, čo by mohlo byť, podľa nášho názoru, považované za narušenie hospodárskej súťaže. Odporúčame ustanovenie preformulovať tak, aby bolo možné vylúčiť akékoľvek pochybnosti o možnom narušení hospodárskej súťaže. 	O 	N 	Nejedná sa o novú povinnosť. V platnom znení je táto povinnosť zavedená pre všetkých odberateľov tepla. 
V návrhu sú z existujúcej povinnosti vylúčení koncoví odberatelia s ročnou spotrebou nižšou ako 30 MWh. 
 	
OAP SVL ÚV SR 	K čl. I bodu 28 
3. V § 21 návrhu zákona v poznámke pod čiarou 15b) žiadame uviesť konkrétne ustanovenie citovaného zákona. 	O 	A 	Doplnený text. 	
OAP SVL ÚV SR 	K čl. I bodu 30 
V § 22 ods. 4 návrhu zákona považujeme za nadbytočné a duplicitné ustanoviť povinnosť uhrádzať škodu vzniknutú zásahom bez súhlasu, keďže takáto povinnosť vyplýva už z príslušných ustanovení Občianskeho zákonníka o zodpovednosti za škodu. Odporúčame preto § 22 ods. 4 návrhu zákona vypustiť alebo nahradiť odkazom na príslušné ustanovenia Občianskeho zákonníka. 	O 	A 	Akceptované vypustením z textu. 	
OAP SVL ÚV SR 	K dôvodovej správe 
1. V osobitnej časti dôvodovej správy odporúčame upraviť text k čl. I bodu 34 návrhu zákona, keďže v danom prípade nejde o legislatívno-technickú úpravu, ale o zmenu okruhu ustanovení, za porušenie ktorých je možné uložiť pokutu. Takáto zmena si vyžaduje odôvodnenie. 	O 	A 	Zapracované zmenou textu v dôvodovej správe. 	
OAP SVL ÚV SR 	K dôvodovej správe 
2. V osobitnej časti dôvodovej správy k bodu 6 žiadame slovo „implementáciou“ nahradiť slovom „transpozíciou“. 	O 	A 	Zapracované úpravou textu. 	
OAP SVL ÚV SR 	K doložke zlučiteľnosti 
1. Žiadame z názvu a z bodu č. 4 vypustiť slová „Európskych spoločenstiev a“ a „Európskym spoločenstvám a“. 	O 	A 	Zapracované úpravou textu. 	
OAP SVL ÚV SR 	K doložke zlučiteľnosti 
2. V bode č. 3 v odkazoch na primárne právo Európskej únie žiadame doplniť čl. 194 Zmluvy o fungovaní Európskej únie. 	O 	A 	Zapracované úpravou textu. 	
OAP SVL ÚV SR 	K doložke zlučiteľnosti 
3. V bode č. 5 žiadame uviesť stupeň zlučiteľnosti „čiastočný“, keďže predkladateľ takýto stupeň zhody uvádza v tabuľke zhody pri čl. 5 ods. 7 písm. a) smernice 2012/27/EÚ. 	O 	A 	Zapracované úpravou textu. 	
OAP SVL ÚV SR 	K tabuľke zhody 
1. V tabuľke zhody žiadame upraviť číslovanie stĺpcov a vyplniť stĺpec č. 7 (Zhoda). 	O 	A 	Zapracované úpravou textu. 	
OAP SVL ÚV SR 	K tabuľke zhody 
2. V tých častiach tabuľky, v ktorých sa odkazuje na všeobecne záväzný právny predpis vydaný ministerstvom, v stĺpci č. 4 žiadame uviesť číslo tohto všeobecne záväzného právneho predpisu. 	O 	A 	Zapracované úpravou textu. 	
GP SR 	1. K Čl. I, body 4 a 5 
Odporúčame novelizačné body 4 a 5 spojiť do jedného bodu, vzhľadom na bezprostrednú nadväznosť novelizovaných častí ustanovenia § 2. 	O 	A 	Zapracované úpravou textu. 	
GP SR 	2. K Čl. I, bod 17, § 11 ods. 4 písm. c) 
Odporúčame slová „na ktorej“ nahradiť slovami „v ktorej“. 
Obdobné spojenie je použité aj v ust. § 1 ods. 3 písm. c), na ktoré sa odkazuje. 
 	O 	A 	Zapracované úpravou textu. 	
GP SR 	3. K Čl. I, bod 28, § 21 ods. 1 písm. d) 
Odporúčame vložiť čiarku za slová „elektriny a tepla“ a slovo „efektívny“ nahradiť slovom „efektívna“ (prívlastok sa viaže k slovu „dodávka“).  	O 	A 	Zapracované úpravou textu. 	
GP SR 	4. K Čl. I, body 34 a 35, § 35 ods. 1 
Odporúčame prehodnotiť vypustenie písmena d) najmä vo vzťahu k porušeniam povinností zo strany konečného spotrebiteľa podľa § 18 ods. 6 zákona č. 657/2004 Z. z. o tepelnej energetike v znení neskorších predpisov, pri ktorých môže navrhovaná právna úprava priniesť neprimeranú tvrdosť zákona v dôsledku ustanovenia dolnej hranice pokuty za priestupky vo výške 330 eur; napr. pri priestupcoch zo sociálne slabších rodín alebo pri zavinení z nedbanlivosti. Z uvedeného dôvodu sa nie je možné stotožniť s tým, že v bodoch 34 a 35 ide iba o „legislatívno-technickú úpravu“, ako je uvedené v osobitnej časti dôvodovej správy. 	O 	N 	V platnom znení ja v nadpise uvedené, že sa jedná o správne delikty. Tieto by sa nemali uvádzať v súvislosti s fyzickými osobami.  	
AZZZ SR 	NB č. 8 článok I, § 2, sa dopĺňa písm. s) až w) 
Navrhujeme NB č. 8 zmeniť pretože nie je správne označené (je tam dvakrát „s“) 

odôvodnenie: 
Nesprávne označenie písmen s) až w) 

 	Z 	A 	Zapracované úpravou textu. 	
AZZZ SR 	NB č. 8 článok I, § 2, písm. w) 
Navrhujeme NB zmeniť takto: w) účinným centralizovaným zásobovaním teplom systém centralizovaného zásobovania teplom, ktorým sa dodáva aspoň 50 % tepla vyrobeného z obnoviteľných zdrojov energie alebo 50 % inak nevyužiteľného tepla alebo 75 % tepla vyrobeného vysoko účinnou kombinovanou výrobou alebo 50 % tepla vyrobeného ich kombináciou.“. 
“ 
odôvodnenie: 
Pojem odpadové teplo – neexistuje. Pre účely tohto zákona je potrebné ho definovať, klasifikovať, alebo inak nazvať napr. tak ako ho my nazývame ako „Inak nevyužiteľné teplo“ resp. určiť v zákone, čo je to „odpadové teplo“ ak s týmto termínom chce navrhovateľ operovať 	Z 	A 	Na účely zákona zadefinovaný pojem "teplo z priemyselných procesov". 	
AZZZ SR 	NB č.16 článok I, §11, ods. 1 
Navrhujeme toto znenie: 
"(1) Právnická osoba, ktorá vyrába teplo alebo vykonáva rozvod tepla podľa § 1 ods. 3 písm. b) je povinná túto skutočnosť oznámiť úradu najneskôr do 30 dní od začatia výkonu týchto činností 
odôvodnenie 
Nesúhlasíme, aby oznamovacia povinnosť bola aj pre „ alebo fyzická osoba alebo právnická osoba, ktorá vykonáva činnosť podľa § 1 ods. 3 písm. c)“; pretože ak to nie je podnikanie, tak potom nie je dôvodné zaväzovať a ukladať povinnosti iným osobám, pričom niektoré sa z nich zo zákona vynímajú; vyňatie týchto objektov v pôsobnosti tam uvedených orgánov je v rozpore so zásadami a koncepciou zákona o energetickej efektívnosti č .476/2008 
Z. z. 

 	Z 	A 	Zaradené prechodné ustanovenie, ktoré odkladá povinnosť pre existujúce subjekty najneskôr do 31.12.2014. 	
AZZZ SR 	NB č. 17 článok I, § 11 odseky 4 a 5  
Navrhujeme vypustiť oba odseky 
odôvodnenie 
Tento náš návrh na vypustenie oboch odsekov je dôsledkom predchádzajúceho novelizačného bodu. Ide o to, aby tu nebola ukladaná oznamovacia povinnosť tým subjektom na trhu, ktorým to nie je potrebné ukladať a následne potom nie je treba ani upravovať čo má oznámenie znamenať resp. oznamovať skončenie činnosti. 

 	Z 	N 	Oznamovacia povinnosť bola zavedená za účelom plnenia povinností vyplývajúcich z čl. 9 až 11 smernice 2012/27/EÚ o energetickej efektívnosti. 
AZZZ SR po prerokovaní pripomienky na rozporovom konaní dňa 9.12.2013 akceptovala vecné argumenty zástupcov MH SR. Rozpor bol odstránený.  	
AZZZ SR 	NB č. 24 článok I, § 18 novo vložený odsek 6,  
Navrhujeme vypustiť tento odsek - 

odôvodnenie 
Takéto bezprecedentné prikazovanie povinností v zákone o tepelnej energetike SVB alebo správcom bytového domu nemá oporu v zákone o vlastníctve bytov, obchodnom zákonníku, občianskom a ani v Ústave SRZ . Správca nebude nič iné robiť len sčítavať ľudí v budove a nahlasovať to úradom bez toho, aby mal iným zákonom uloženú túto povinnosť. Tento odsek vykazuje znaky pre administratívnosti, ak nie šikany.  	Z 	ČA 	Požadované informácie sú potrebné na monitorovanie spotreby energie v budovách na účel plnenia záväzkov SR v oblasti energetickej efektívnosti. Informácie budú poskytované prevádzkovateľovi monitorovacieho systému podľa zákona č. 476/2008 Z. z. o energetickej efektívnosti. 	
AZZZ SR 	NB č. 26 článok I, § 19, odsek 4)  
Navrhujeme ponechať pôvodné znenie zákona a nemeniť ho týmto novelizačným bodom. Ponechať termín 30.9. 

odôvodnenie 
Treba prerozdeliť náklady aby objednávka nebola rozhodujúca pre rozpočítanie, povinnosť rozpočítať náklady podľa skutočných nákladov tepla. Už pôvodný termín je krkolomný a len ťažko akceptovateľný. Zmena má uľahčiť činnosť úradu, ale odberateľom znemožňuje pripraviť serióznu objednávku. Ak by mal navrhovaný termín platiť, mal by zákon stanoviť povinnosť dodávateľovi po skončení regulačného roka prerozdeliť nálady fakturované za dodané teplo jednotlivým odberateľom podľa skutočne odobratých množstiev tepla (aj fixné nálady), a nie podľa objednávky. 
. 
 	Z 	N 	AZZZ SR po prerokovaní pripomienky na rozporovom konaní dňa 9.12.2013 akceptovala vecné argumenty zástupcov MH SR. Rozpor bol odstránený.  	
AZZZ SR 	NB č. 27 článok I, § 20, odsek 1 
Navrhujeme toto znenie: nahradiť: 
1. „(1) Odberateľ môže skončiť odber tepla 
a) na základe zákona, 
b) dohodou, 
c) výpoveďou.“. 

odôvodnenie 
Navrhujeme ďalší dôvod na skončenie odberu tepla, a to výpoveď, pričom výpovednú dobu navrhujeme 6- mesačnú. Výpovedná doba začína plynúť prvým dňom nasledujúceho mesiaca po doručení výpovede. 
K tomuto nás vedie to, že teraz nie je prakticky možné skončiť odber tepla. Aj odberateľ musí mať nejaký právny prostriedok, aby s nechceným dodávateľom neuzatváral ďalšie zmluvy na dodávku. Aj dodávatelia si uvedomia pri tom to, že musia dodávať teplo včas a riadne. 
 	Z 	N 	Podľa § 19 ods. 2 písm. k) musí zmluva o dodávke tepla obsahovať podmienky vypovedania zmluvy. Navrhovaná úprava zároveň presahuje vecný rámec predkladaného návrhu zákona. 	
AZZZ SR 	NB č. 32 § 30, písm. c) 
Navrhujeme nezaraďovať, vypustiť nové písm. c) do novely. 
odôvodnenie 
Ponechať doterajší stav, pretože je správne, keď cena tepla je stanovená pre všetkých odberateľov ako cena priemerná.  	Z 	N 	AZZZ SR po prerokovaní pripomienky na rozporovom konaní dňa 9.12.2013 akceptovala vecné argumenty zástupcov MH SR. Rozpor bol odstránený.  	
AZZZ SR 	NB č. 34 §35 
Navrhujeme ponechať súčasné znenie tohto ustanovenia. 
NÁVRH na doplnenie a rozšírenie novely 
Treba doplniť koncový odberateľ  	Z 	A 	Spodná hranica pokuty bola upravená na 16,60 Eur. 	
AZZZ SR 	§ 33, ods. 6 
Navrhujeme znenie: (6) Fyzická osoba alebo právnická osoba, ktorá je vlastníkom sústavy tepelných zariadení alebo jej časti, ktorú prestala používať na účel, na ktorý bola zriadená, a ani ju nepoužíva na iné účely vo výrobe a rozvode tepla, je povinná ju ponúknuť inej fyzickej osobe alebo právnickej osobe na prevádzkovanie alebo do správy, alebo na prevod vlastníctva na účel zabezpečenia dodávky tepla na vymedzenom území. Ak nedôjde k prevodu vlastníctva alebo k dohode o prevádzkovaní alebo o výkone správy sústavy tepelných zariadení alebo jej časti do jedného roka odo dňa, keď sa prestala používať na účel, na ktorý bola zriadená, je fyzická osoba alebo právnická osoba podľa prvej vety povinná ju na vlastné náklady odstrániť; pritom je povinná dodržať požiadavky na ochranu životného prostredia. Lehota na likvidáciu tepelných prípojok je najmenej 8 rokov. 

odôvodnenie 
Navrhujeme predĺžiť lehotu na likvidáciu tepelných prípojok najmenej na 8 rokov alebo prípojky z tejto povinnosti tu ukladanej úplne vyňať. V niektorých mestách sa po 8 až 10 rokoch opätovne na CZT pripájajú domy, ktoré si vybudovali samostatné vlastné zdroje tepla a po ich dožití zistili, že je výhodnejšie nakupovať teplo z CZT a neinvestovať do obnovy svojho tepelného zdroja.  	Z 	N 	Navrhované ustanovenie predstavuje zvýšenú náročnosť na prevádzku sústavy tepelných zariadení s nepriaznivým vplyvom na cenu tepla. 
AZZZ SR po prerokovaní pripomienky na rozporovom konaní dňa 9.12.2013 akceptovala vecné argumenty zástupcov MH SR. Rozpor bol odstránený.  	
AZZZ SR 	všeobecne k odkazom 
K odkazom v zákone: všeobecne sa citujú neúčinné zákony 

Odkaz č. 
3) Zákon č. 276/2001 Z. z. je neúčinný, zrušený a nahradený zákonom č. 250/2012 Z. z. 
14) § 12 zákona č. 276/2001 Z. z. v znení zákona č. 442/2002 Z. z. 
17) § 43 ods. 2 písm. a) až d) a h) zákona č. 656/2004 Z. z. o energetike a o zmene niektorých zákonov, nahr. . 
Zákonom 251/2012 Z. z. 
22) § 65 zákona č. 656/2004 Z. z./, nahr. Zákonom 251/2012 Z. z. 
 	Z 	N 	AZZZ SR po prerokovaní pripomienky na rozporovom konaní dňa 9.12.2013 akceptovala argumenty zástupcov MH SR. Rozpor bol odstránený.  	
ÚOOÚ 	K Čl. I § 11 ods. 4  
Navrhujeme vypustiť slovo „najmä“. 

Odôvodnenie: 
Legislatívno-technická pripomienka. 
 	O 	A 	Zapracované úpravou textu. 	
ÚOOÚ 	Nad rozsah navrhovaného materiálu 
Navrhujeme presne určiť, či sa na účely zákona č. 657/2004 Z. z. o tepelnej energetike v znení neskorších predpisov rozumie len právnická osoba, fyzická osoba - podnikateľ alebo aj fyzická osoba – jednotlivec. Pokiaľ fyzickou osobou môže byť aj fyzická osoba - jednotlivec, súčasné znenie zákona ako aj navrhovaný materiál je potrebné zosúladiť s ustanovením § 10 ods. 2 zákona č. 122/2013 Z. z. o ochrane osobných údajov a o zmene a doplnení niektorých zákonov. V nadväznosti na to navrhujeme zosúladiť aj terminológiu, t.j. „osobné údaje“ v ustanoveniach týkajúcich sa podnikateľských subjektov, nahradiť termínom „identifikačné údaje“ v príslušnom legislatívnom tvare. 

Odôvodnenie: 
Zákon č. 657/2004 Z. z. bližšie nedefinuje fyzickú osobu, zo súčasného znenia zákona ako aj z navrhovaného materiálu sa ale javí, že sa má na mysli skôr fyzická osoba – podnikateľ (§ 5 ods. 7 zákona č. 657/2004 Z. z.). Súčasné znenie zákona ani navrhovaný materiál neobsahujú žiadnu poznámku pod čiarou na právny predpis, ktorý by tento pojem definoval. 

Jednotlivé ustanovenia operujú spravidla s pojmom fyzická osoba, pričom je zrejmé, že ide o fyzickú osobu – podnikateľa. Nesúlad v názvosloví je zjavný napr. pri porovnaní ustanovení § 5 ods. 2 a 3 s ustanovením § 5 ods. 7 zákona č. 657/2004 Z. z. V oboch prípadoch sa pritom javí, že sa má na mysli ten istý subjekt, ktorým je na základe obsahu jednotlivých zákonných ustanovení fyzická osoba podnikateľ. 

Ak sa fyzickou osobou môže mať na mysli aj fyzická osoba - jednotlivec, je potrebné navrhovaný materiál zosúladiť s ustanovením § 10 ods. 2 zákona č. 122/2013 Z. z. V opačnom prípade, vzhľadom na právnu formu subjektu (fyzická osoba - podnikateľ) nehovoríme o spracúvaní osobných údajov, ale len identifikačných údajov subjektu. 
 	O 	N 	Pripomienka presahuje vecný rámec predkladaného návrhu zákona. 	
ÚOOÚ 	Nad rozsah navrhovaného materiálu (§ 5 ods. 8 zákona č. 657/2004 Z. z.) 
Ak žiadosť môže podať aj fyzická osoba - jednotlivec, požadujeme doplnenie náležitostí tejto žiadosti, vrátane osobných údajov. 

Odôvodnenie: 
Z pohľadu ochrany osobných údajov je potrebné, aby podstatné náležitosti zakotvené v § 10 ods. 2 zákona č. 122/2013 Z. z. obsahoval osobitný zákon a nie právny predpis nižšej právnej sily ako zákon. 
Na základe toho nie je možné ponechať ustanovenie obsahových náležitostí žiadosti na právnu normu, ktorá má nižšiu právnu silu ako zákon. Všeobecne záväzný právny predpis nesmie ísť nad rámec zákonnej úpravy. 

Len osobitný zákon s náležitosťami podľa § 10 ods. 2 zákona č. 122/2013 Z. z. je možné považovať v tomto prípade za spôsobilý právny základ spracúvania osobných údajov, a teda dodatočný súhlas dotknutej osoby so spracúvaním osobných údajov už nie je potrebné uvádzať v znení zákona. 
 	O 	N 	Žiadosť môže podať len fyzická osoba- podnikateľ. Náležitosti žiadosti sú uvedené v §5 ods. 3 zákona č. 657/2004 Z.z.. 	
RUZ 	1. Zásadná pripomienka k §1, odsek 2 zákona 
V § 1 ods. 2 sa za doterajšiu prvú vetu vkladajú ďalšie vety, ktoré znejú: „Výroba tepla a rozvod tepla sa prevádzkujú vo verejnom záujme najmä na účely hromadného zásobovania obyvateľov teplom. Rozvod tepla prostredníctvom centralizovaného zásobovania teplom sa prevádzkuje vo všeobecnom hospodárskom záujme.1b)“ 
Poznámka pod čiarou k odkazu 1b znie: 
„1b) článok 106 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (Ú. v. EÚ C 321E, 29. 12. 2006).“ 

Odôvodnenie: 
Navrhuje sa výslovne označiť verejný záujem pri výrobe a rozvode tepla na účely hromadného zásobovania teplom ako aj všeobecný hospodársky záujem, ktorým má byť rozvod tepla prostredníctvom centralizovaného zásobovania teplom. Reaguje sa tým aj na závery správy Protimonopolného úradu SR Fungovanie a problémy v sektore tepelného hospodárstva SR so zameraním na systémy CZT z pohľadu Protimonopolného úradu SR, ktorú zverenil úrad na svojom webovom sídle: 
(http://www.antimon.gov.sk/files/31/2013/Fungovanie%20a%20probl%C3%A9my%20v%20sektore%20tepeln%C3%A9ho%20hospod%C3%A1rstva_final%20word.pdf) 
Dôvodom je skutočnosť, že na oblasť teplárenstva nie je možné plne aplikovať ustanovenia príslušnej európskej ako aj národnej legislatívy týkajúce sa súťažného práva. 
 	Z 	N 	Republiková únia zamestnávateľov po prerokovaní pripomienky na rozporovom konaní dňa 5.12.2013 akceptovala skutočnosť, že pripomienka presahuje vecný rámec predkladaného návrhu zákona a jej obsah bude predmetom ďalšej odbornej diskusie. Rozpor bol odstránený. 	
RUZ 	2. Zásadná pripomienka k § 2 písmeno c), d), e) a f) a súvisiacim ustanoveniam 
§ 2 písmeno c), d), e) a f) znejú: 
„c) zariadením na výrobu tepla zariadenie, ktoré slúži na premenu rôznych palív alebo foriem energie na teplo; zahŕňa stavebnú časť a technologické zariadenie, 
„d) dodávateľom fyzická osoba alebo právnická osoba, ktorá je držiteľom povolenia na výrobu tepla, výrobu tepla a rozvod tepla alebo rozvod tepla alebo sa na ňu vzťahuje oznamovacia povinnosť podľa § 11 a ktorá dodáva teplo odberateľovi alebo rozpočítava teplo konečnému spotrebiteľovi, 
e) odberateľom fyzická osoba alebo právnická osoba, ktorá dodané teplo využíva na rozvod tepla alebo koncový odberateľ, 
f) konečným spotrebiteľom fyzická osoba alebo právnická osoba, ktorej dodávateľ alebo koncový odberateľ množstvo dodaného tepla rozpočítava a ktorá dodané teplo využíva výlučne na vlastnú spotrebu,“. 
2a. § 2 písmeno s) (nový odsek navrhovaný predkladateľom) znie: 
„s) koncovým odberateľom fyzická osoba alebo právnická osoba, ktorá dodané teplo využíva na vlastnú spotrebu alebo dodané teplo rozpočítava konečným spotrebiteľom,“. 

Odôvodnenie k bodu 2 a 2a: 
Návrhom zamenené slovo „zdrojov“ za „foriem“ navrhujeme rozšíriť a spresniť použitím pojmov „palív alebo foriem“ z toho dôvodu, že pojem „forma energie“ všeobecne nahradzuje pojmy elektrická, tepelná, mechanická, kinetická, slnečná, veterná energia atď. Nezahŕňa však priamo špecifický proces výroby energie spaľovaním, ktorý je v súčasnosti najrozšírenejším procesom pre výrobu tepla 
Definície základných pojmov ako dodávateľ, odberateľ, koncový odberateľ a konečný spotrebiteľ sú mimoriadne dôležité nielen z hľadiska prehľadnosti právnych vzťahov v tepelnej energetike, ale tiež z hľadiska riadneho plnenia povinností, ktoré zákon ukladá jednotlivým účastníkom trhu s teplom. Predovšetkým sa jedná o povinnosti vyplývajúce z § 15 až 18 zákona o tepelnej energetike. Z uvedených dôvodov sa navrhuje úprava vyššie uvedených defínicií tak, aby sa za osobu, ktorá rozpočítava teplo konečným spotrebiteľom považoval nielen odberateľ (resp. koncový odberateľ), ale aj osoba, ktorá rozpočítava teplo, ktoré sama vyrobila. V kontexte zmien zákona, ktoré už navrhol predkladateľ vo verzii zákona predloženej do medzirezortného pripomienkového konania pritom platí, že za dodávateľa by sa mala považovať aj osoba, ktorá vyrába teplo v centrálnom zdroji tepla v budove (v správe správcu alebo spoločenstva vlastníkov bytov) a rozpočítava vyrobené teplo konečným spotrebiteľom (§ 1 ods. 3 písm. c) navrhovaného znenia zákona), keďže aj takáta osoba bude povinná splniť si oznamovaciu povinnosť podľa § 11 ods. 1 navrhovaného znenia zákona. Za odberateľa vo všeobecnosti je potom potrebné považovať jednak koncového odberateľa (t.j. osobu, ktorá dodané teplo využíva pre vlastnú spotrebu alebo rozpočítava konečným spotrebiteľom) a tiež osobu, ktorá nakúpené teplo ďalej distribuuje a dodáva (kvázi obchodníka). Konečnému spotrebiteľovi tak môže teplo rozpočítavať nielen koncový odberateľ, ale tiež dodávateľ. Narušenie tohto konceptu môže mať za následok vyňatie značnej skupiny osôb spod povinností ukladaných zákonom za účelom ochrany spotrebiteľov. 
 	Z 	ČA 	Definície boli prepracované. 	
RUZ 	3. Zásadná pripomienka k §6 odsek 2 
RÚZ navrhuje v §6 odsek 2 vypustiť písmeno k) 

Odôvodnenie: 
Zákon č. 657/2004 Z. z. o tepelnej energetike v znení neskorších predpisov v § 6 ods. 2 písm. k) stanovuje ako povinnú náležitosť povolenia právnickej osoby pre podnikanie v tepelnej energetike aj „meno, priezvisko, bydlisko alebo pobyt konateľov alebo členov štatutárneho orgánu.“ Uvedené, spolu s povinnosťou držiteľa povolenia požiadať Úrad pre reguláciu sieťových odvetví („Úrad“) o vykonanie zmeny v povolení pri zmene údajov uvedených v povolení podľa § 8 ods. 1 Zákona o tepelnej energetike vyžadovalo aby držiteľ povolenia žiadal o zmenu povolenia vždy pri zmene obsadenia svojho štatutárneho orgánu. Vzhľadom na to, že odbornosť výkonu činnosti podnikania v tepelnej energetike zabezpečuje zodpovedný zástupca a nie štatutárny orgán právnickej osoby považujeme uvádzanie kompletného zoznamu členov štatutárneho zástupcu právnickej osoby na povolení za nadbytočné. Navyše uvádzanie kompletného zoznamu členov štatutárneho zástupcu právnickej osoby zvyšuje administratívnu náročnosť podnikania v tepelnej energetike tým, že subjekty podnikajúce v tepelnej energetike sú povinné žiadať o zmenu povolenia pri každej zmene obsadenia svojho štatutárneho orgánu. V záujme znižovania administratívneho zaťaženie podnikateľskej sféry teda navrhujeme vypustiť povinnosť uvádzať meno, priezvisko, bydlisko alebo pobyt konateľov alebo členov štatutárneho orgánu na povolení na podnikania v tepelnej energetike. 

3a . V nadväznosti na vyššie uvedenú zásadnú pripomienku navrhujeme úpravu prechodného ustanovenia 

Za § 38a sa vkladá § 38b, ktorý spolu s nadpisom znie: 

„§ 38 Prechodné ustanovenia účinné od 1. apríla 2014 

Povolenia vydané podľa doterajších predpisov ostávajú v platnosti v súlade s podmienkami ustanovenými podľa doterajších predpisov.“ 

Odôvodnenie: 
Navrhujeme prechodné ustanovenie v nadväznosti na predchádzajúcu pripomienku. 
 	Z 	A 	Zapracované úpravou textu. 	
RUZ 	4. Zásadná pripomienka k §9 odsek 2 
§ 9 odsek 2 znie: 
„(2) Povolenie úrad zruší, ak držiteľ povolenia 
a) prestal spĺňať podmienky, na ktorých základe bolo povolenie vydané, 
b) nevykonal opatrenia uložené úradom na odstránenie nedostatkov zistených kontrolou, 
c) písomne požiada o zrušenie povolenia najmenej dvanásť mesiacov pred požadovaným termínom zrušenia, 
d) prestal vykonávať činnosti, na ktoré bolo vydané povolenie.“ 
Odôvodnenie: 
Navrhuje sa upraviť oprávnenie úradu na zrušenie povolenia v tepelnej energetike zhodne s rovnakým oprávnením v energetike, ktoré vyplýva z ust. § 10 ods. 6 zákona o energetike. Jedná sa predovšetkým o vypustenie oprávnenia úradu zrušiť povolenie už pri prvom porušení povinnosti ustanovenej zákonom, ktoré sa nahrádza oprávnením zrušiť povolenie až na základe nevykonania opatrení uložených úradom v rámci kontroly. Domnievame sa, že takáto úprava je potrebná z dôvodu zohľadnenia princípu proporcionality, keďže prípadné zrušenie povolenia už pri prvom porušení nemožno považovať za primerané. 
 	Z 	A 	Do návrhu zákona bol zaradený bod, ktorým sa novelizuje §9 ods. 2 písm. h). 	
RUZ 	5. Zásadná pripomienka k §10 a nadväzujúcim ustanoveniam 
§ 10 znie: 
„§ 10 
Práva a povinnosti držiteľa povolenia 
(1) Držiteľ povolenia alebo ním poverená osoba môže v nevyhnutnom rozsahu a vo verejnom záujme 
a) vstupovať na cudzie pozemky a do cudzích objektov a zariadení v rozsahu a spôsobom nevyhnutným na výkon povolenej činnosti, 
b) pri dodržaní podmienok ochrany životného prostredia odstraňovať a okliesňovať stromy a iné porasty, ktoré ohrozujú bezpečnosť alebo spoľahlivosť prevádzky sústavy tepelných zariadení, ak tak po predchádzajúcej výzve neurobil ich vlastník; výzva musí byť vlastníkovi doručená podľa odseku 3, 
c) pri dodržaní podmienok ochrany životného prostredia upravovať trávnaté porasty, 
d) zriaďovať na cudzích pozemkoch mimo zastavaného územia obce12a) teplovody12aa) a zariadenia určené na ich ochranu, zabránenie porúch alebo havárií, alebo na zmiernenie dôsledkov porúch alebo havárií na ochranu života, zdravia a majetku osôb; pri povoľovaní takej stavby stavebný úrad rozhodne o podmienkach, za akých možno stavbu uskutočniť a prevádzkovať na cudzom pozemku; oprávnenia stavebníka na uskutočnenie stavby vznikajú nadobudnutím právoplatnosti takého rozhodnutia, 
e) vykonávať na cudzích nehnuteľnostiach povolenú činnosť na sústave tepelných zariadení alebo jej časti, ak jej výstavba bola povolená podľa stavebných predpisov. 
(2) Činnosti podľa odseku 1 písm. a), b), c) a e) je držiteľ povolenia alebo ním poverená osoba povinná vopred oznámiť vlastníkovi, to neplatí, ak ide o 
a) bezprostredné ohrozenie života, zdravia alebo majetku osôb a pri likvidácii týchto stavov, 
b) stav núdze v tepelnej energetike alebo predchádzanie jeho vzniku, 
c) poruchy, údržbu alebo havárie na sústave tepelných zariadení a počas ich odstraňovania. 
(3) Výzvu podľa odseku 1 písm. b) alebo oznámenie podľa odseku 2 doručí držiteľ povolenia alebo ním poverená osoba vlastníkovi najmenej 15 dní pred plánovaným začatím činnosti. Doručenie verejnou vyhláškou sa použije v prípade veľkého počtu vlastníkov alebo ak pobyt vlastníka nie je známy. Doručenie verejnou vyhláškou sa vykoná tak, že sa oznámenie vyvesí počas najmenej 30 dní na úradnej tabuli obce, ktorej katastrálne územie bude činnosťou priamo dotknuté. V tom prípade sa oznámenie zverejní aj spôsobom v mieste obvyklým. 
(4) Vlastníkovi nehnuteľnosti patrí po vykonaní činností na základe výzvy podľa odseku 1 písm. b) náhrada nákladov, ktorú uhrádza držiteľ povolenia, ak boli rozsah a spôsob vykonania činností a predpokladaná výška nákladov na vykonanie týchto činností vopred písomne odsúhlasené držiteľom povolenia. 
(5) Ak vznikne vlastníkovi nehnuteľnosti v dôsledku výkonu práv držiteľa povolenia alebo ním poverenej osoby podľa odseku 1 majetková ujma, má nárok na náhradu škody. Na konanie o náhrade škody sa vzťahujú ustanovenia Občianskeho zákonníka. Ak je vlastník nehnuteľnosti obmedzený pri obvyklom užívaní nehnuteľnosti, má nárok na primeranú jednorazovú náhradu za nútené obmedzenie užívania nehnuteľnosti, ak sa neposkytuje jednorazová náhrada podľa odseku 9 alebo 12. Nárok na primeranú jednorazovú náhradu za nútené obmedzenie užívania nehnuteľnosti možno uplatniť u držiteľa povolenia alebo ním poverenej osoby do šiestich mesiacov odo dňa, keď sa o tom vlastník dozvedel, najneskôr však do jedného roka od vzniku núteného obmedzenia užívania nehnuteľnosti, inak právo vlastníka na primeranú jednorazovú náhradu za nútené obmedzenie užívania nehnuteľnosti zaniká. Ak sa držiteľ povolenia a vlastník nehnuteľnosti na výške primeranej jednorazovej náhrady nedohodnú, každý z nich môže podať súdu návrh na rozhodnutie o výške primeranej jednorazovej náhrady do šiestich mesiacov odo dňa uplatnenia si nároku u držiteľa povolenia. 
(6) Držiteľ povolenia alebo ním poverená osoba je povinný konať tak, aby nespôsobil ujmu na právach vlastníkov dotknutých nehnuteľností, a ak sa jej nedá vyhnúť, obmedziť ujmu na najmenšiu možnú mieru. Po skončení nevyhnutných pozemných prác je držiteľ povolenia alebo ním poverená osoba povinný uviesť pozemky do pôvodného stavu, alebo, ak to nie je možné, je povinný uhradiť vlastníkovi pozemku spôsobenú škodu. 
(7) Na účely odsekov 1 až 6 sa vlastníkom rozumie vlastník, správca alebo nájomca nehnuteľnosti. 
(8) Povinnosti zodpovedajúce oprávneniam podľa odseku 1 sú vecnými bremenami12aa) spojenými s vlastníctvom nehnuteľnosti. Návrh na vykonanie záznamu do katastra nehnuteľností je oprávnený podať držiteľ povolenia.12ab) 
(9) Vlastník nehnuteľnosti má za zriadenie vecného bremena nárok na primeranú jednorazovú náhradu; náhrada sa poskytne za výmeru, v ktorej je vlastník obmedzený pri užívaní nehnuteľnosti v dôsledku uplatnenia zákonného vecného bremena držiteľom povolenia, okrem výmery, za ktorú vlastníkovi patrí primeraná jednorazová náhrada podľa odseku 12. 
(10) Nárok na primeranú jednorazovú náhradu za zriadenie zákonného vecného bremena možno uplatniť u držiteľa povolenia do šiestich mesiacov odo dňa, keď sa vlastník nehnuteľnosti o uplatnení zákonného vecného bremena držiteľom povolenia dozvedel, najneskôr však do jedného roka odo dňa uplatnenia zákonného vecného bremena držiteľom povolenia a pri zákonných vecných bremenách podľa odseku 1 písm. d) a e) odo dňa vykonania zápisu vecného bremena do katastra nehnuteľností, inak právo na primeranú jednorazovú náhradu za uplatnenie zákonného vecného bremena držiteľom povolenia zaniká. Držiteľ povolenia je povinný písomne oznámiť vlastníkovi nehnuteľnosti vykonanie zápisu vecného bremena do katastra nehnuteľností. Ak sa držiteľ povolenia a vlastník nehnuteľnosti na výške primeranej jednorazovej náhrady nedohodnú, každý z nich môže podať súdu návrh na rozhodnutie o výške primeranej jednorazovej náhrady do šiestich mesiacov odo dňa uplatnenia si nároku u držiteľa povolenia. 
(11) Práva zodpovedajúce vecným bremenám patria držiteľovi povolenia. Ak dôjde k zmene osoby držiteľa povolenia, práva zodpovedajúce vecným bremenám prechádzajú na nového držiteľa povolenia. 
(12) Za nútené obmedzenie vlastníka pozemku v užívaní pozemku v ochrannom pásme podľa § 36 zriadených po 1. januári 2014 je držiteľ povolenia povinný vyplatiť vlastníkovi pozemku primeranú jednorazovú náhradu zodpovedajúcu miere obmedzenia obvyklého užívania pozemku. Nárok na primeranú jednorazovú náhradu si musí vlastník pozemku uplatniť u držiteľa povolenia do šiestich mesiacov odo dňa, keď sa o nútenom obmedzení užívania pozemku dozvedel, najneskôr však do jedného roka odo dňa núteného obmedzenia užívania pozemku, inak právo na primeranú jednorazovú náhradu zanikne. Ak sa držiteľ povolenia a vlastník pozemku na výške primeranej jednorazovej náhrady nedohodnú, každý z nich môže podať súdu návrh na rozhodnutie o výške primeranej jednorazovej náhrady do šiestich mesiacov odo dňa uplatnenia si nároku u držiteľa povolenia. 
(13) Vlastník nehnuteľnosti je oprávnený požiadať úrad o vydanie rozhodnutia o zániku oprávnení podľa odseku 1 a podľa doterajších predpisov a povinností zodpovedajúcich týmto oprávneniam týkajúcich sa sústavy tepelných zariadení alebo jej časti umiestnených na jeho nehnuteľnosti. K žiadosti o vydanie rozhodnutia podľa prvej vety je vlastník nehnuteľnosti povinný pripojiť stanovisko príslušného držiteľa povolenia na rozvod tepla k žiadosti vlastníka nehnuteľnosti. 
(14) Úrad vydá rozhodnutie podľa odseku 13, ak príslušný držiteľ povolenia na rozvod tepla v stanovisku nepreukáže úradu opodstatnenosť zachovania sústavy tepelných zariadení alebo jej časti z pohľadu preukázateľných súčasných alebo budúcich potrieb držiteľa povolenia a sústava tepelných zariadení alebo jej časť umiestnené na nehnuteľnosti dotknutého vlastníka nie sú najmenej desať rokov využívané na rozvod tepla. 
(15) Oprávnenia podľa odseku 1 a podľa doterajších predpisov a povinnosti zodpovedajúce týmto oprávneniam týkajúce sa sústavy tepelných zariadení alebo jej časti umiestnených na nehnuteľnosti dotknutého vlastníka zanikajú dňom právoplatnosti rozhodnutia úradu. 
(16) Držiteľ povolenia je povinný 
a) poskytovať orgánom vykonávajúcim štátnu správu alebo štátny dozor podľa § 29 až 32 na ich požiadanie informácie nevyhnutné na výkon štátnej správy, 
b) umožniť orgánom vykonávajúcim kontrolu podľa osobitného zákona3) alebo štátny dozor podľa § 30 a 32 vstup do objektov, v ktorých sa vykonáva povolená činnosť, 
c) plniť opatrenia a povinnosti súvisiace s vyhlásením stavu núdze v tepelnej energetike.“ 
Poznámky pod čiarou k odkazom 12a, 12aa, 12ab a 12ac znejú: 
„12a) § 6 ods. 1 písm. b) siedmy bod zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 162/1995 Z.z. o katastri nehnuteľností a o zápise vlastníckych a iných práv k nehnuteľnostiam (katastrálny zákon) v znení neskorších predpisov. 
12aa) § 139 ods. 3 zákona č. 50/1976 Zb. o územnom plánovaní a stavebnom poriadku (stavebný zákon) v znení neskorších predpisov. 
12ab) § § 151n až 151p Občianskeho zákonníka v znení neskorších predpisov. 
12ac) § 34 a 35 zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 162/1995 Z.z. v znení neskorších predpisov.“ 

Odôvodnenie: 
Prax si žiada, aby zhodne s úpravou vyplývajúcou zo zákona o energetike bol upravený aj režim právneho vzťahu držiteľa povolenia v tepelnej energetike k cudzím nehnuteľnostiam. V celom odvetví energetiky tak bude platiť rovnaká právna úprava, a to nielen vo vzťahu k rozsahu oprávnení držiteľa povolenia, ale tiež čo do oprávnenia vlastníka dotknutej nehnuteľnosti žiadať od držiteľa povolenia primeranú jednorazovú náhradu za obmedzenie v užívaní nehnuteľnosti, za zriadenie vecného bremena či za obmedzenie v užívaní nehnuteľnosti v dôsledku zriadenia ochranného pásma. Vlastníkovi nehnuteľnosti sa tiež prizná právo požiadať úrad o zrušenie zákonných vecných bremien v prípade, ak dotknutá sústava tepelných zariadení alebo jej časť neslúži svojmu účelu ani mu v budúcnosti slúžiť nebude. 

5a. V § 33 odsek 1 písmeno a) znie: 
„a) na primeranú jednorazovú náhradu za nútené obmedzenie užívania nehnuteľnosti, za zriadenie zákonného vecného bremena a za nútené obmedzenie vlastníka pozemku v užívaní pozemku v ochrannom pásme za podmienok vyplývajúcich z § 12 ods. 6, 9 a 12 a na primeranú jednorazovú náhradu za užívanie časti sústavy tepelných zariadení tvoriacej verejný rozvod tepla, ktorej je vlastníkom,“ 
5b. V § 35 odsek 1 písmeno b) sa slová „vyplývajúcich z § 10 ods. 2“ nahrádzajú slovami „vyplývajúcich z § 10“. 

Odôvodnenie k bodu 4a a 4b: 
Zmeny uvedených zákonných ustanovení súvisia s navrhovanou právnou úpravou oprávnení držiteľa povolenia k cudzím nehnuteľnostiam v zmysle pripomienky uvedenej v bode 4. 

5c. Za § 38a sa vkladá nový § 38b, ktorý znie: 
„§ 38b 
Prechodné ustanovenia k úpravám účinným od 1.januára 2014 
(1) Oprávnenia k cudzím nehnuteľnostiam, ako aj obmedzenia ich užívania, ktoré vznikli pred účinnosťou tohto zákona, zostávajú nedotknuté. Na počítanie lehôt na uplatnenie nároku na jednorazovú náhradu za obmedzenie výkonu vlastníckych práv k nehnuteľnosti a na uplatnenie primeranej náhrady za obmedzenie výkonu vlastníckeho práva, ktoré vzniklo zriadením ochranného pásma a za vstup na cudzie nehnuteľnosti na účel vykonania rekonštrukcie, opráv a údržby sústavy tepelných zariadení, ktoré začali plynúť podľa doterajších predpisov sa použijú doterajšie predpisy. 
(2) Ustanovenie § 10 ods. 8 sa vzťahuje aj na sústavu tepelných zariadení alebo jej časť, ktorá bola zriadená pred nadobudnutím účinnosti tohto zákona. 
(2) Primeranú jednorazovú náhradu za nútené obmedzenie užívania nehnuteľnosti podľa § 10 ods. 5 primeranú jednorazovú náhradu za zriadenie vecného bremena podľa § 10 ods. 9 a primeranú jednorazovú náhradu za nútené obmedzenie v užívaní pozemku v ochrannom pásme podľa § 10 ods. 12 nemožno priznať v prípade obmedzení v užívaní nehnuteľnosti, za ktoré vlastníkovi dotknutej nehnuteľnosti patrila jednorazová náhrada za obmedzenie výkonu vlastníckych práv k nehnuteľnosti alebo primeraná náhrady za obmedzenie výkonu vlastníckeho práva, ktoré vzniklo zriadením ochranného pásma a za vstup na cudzie nehnuteľnosti na účel vykonania rekonštrukcie, opráv a údržby sústavy tepelných zariadení podľa doterajších predpisov. 

Odôvodnenie: 
Z dôvodu návrhu nového znenia § 10 zákona (pripomienka v bode 4) je potrebné upraviť aj režim časovej pôsobnosti nového ustanovenia, a to v záujme ochrany legitímnych očakávaní dotknutých subjektov a zohľadnenia zásady zákazu retroaktivity. Nový režim primeraných jednorazových náhrad vyplývajúcich zo zmeneného § 10 sa bude aplikovať len vo vzťahu k obmedzeniam v užívaní dotknutých nehnuteľností, ktoré vznikli po nadobudnutí účinnosti novely zákona o tepelnej energetike, t.j. vo vzťahu ku ktorým nebolo možné uplatniť primerané náhrady podľa znenia zákona pred novelizáciou. 
 	Z 	A 	Zapracované úpravou textu. 	
RUZ 	6. Zásadná pripomienka k §12 odsek 1 a súvisiacim ustanoveniam 
V § 12 odsek 1 sa slová „(ďalej len osvedčenie)“ nahrádzajú slovami „(ďalej len energetická politika)“. 

Odôvodnenie: 
Vzhľadom na navrhované zjednotenie terminológie pre príslušné rozhodnutia ministerstva a obce, na základe ktorých bude možné pristúpiť k výstavbe sústavy tepelných zariadení (bod 8), sa navrhuje vypustenie legislatívnej skratky osvedčenie a súčasne sa navrhuje zavedenie legislatívnej skratky energetická politika. 

6a. V § 31 písmene a) sa slová „s dlhodobou koncepciou energetickej politiky Slovenskej republiky“ nahrádzajú slovami „s energetickou politikou“. 

Odôvodnenie: 
Navrhovaná zmena súvisí so zavedením legislatívnej skratky v zmysle pripomienky uvedenej v bode 8. 
 	Z 	ČA 	Osvedčenie je dokument ktorý vydá MH SR ku konkrétnej žiadosti o jeho vydanie a nie všeobecné resp. koncepčné vyjadrenie s účinkom v rámci celej SR 
Slová "dlhodobá koncepcia Energetickej politiky" vo všetkých tvaroch sa v celom texte zákona nahrádzajú slovami „energetická politika“ v príslušnom tvare. 
 	
RUZ 	7. Zásadná pripomienka k §12 a súvisiacim ustanoveniam 
V § 12 sa za písmeno g) dopĺňajú nové písmená h), i), j) a k), ktoré znejú: 
„h) možnosti pripojenia objektu spotreby tepla, pre ktorý sa má zabezpečovať dodávka tepla z navrhovanej sústavy tepelných zariadení alebo jej časti k existujúcemu účinnému centralizovanému zásobovaniu teplom a možnosti zabezpečovania dodávky tepla pre takýto objekt spotreby tepla z existujúceho účinného centralizovaného zásobovania teplom, 
i) dopadov navrhovanej sústavy tepelných zariadení alebo jej časti na životné prostredie, ak sa má navrhovanou sústavou tepelných zariadení alebo jej časťou nahradiť dodávka tepla zo zdroja v centralizovanom zásobovaní teplom, 
j) ekonomických dopadov navrhovanej sústavy tepelných zariadení alebo jej časti na koncových odberateľov a konečných spotrebiteľov, ktorí zostávajú pripojení k systému centralizovaného zásobovania teplom, ak sa má navrhovanou sústavou tepelných zariadení alebo jej časťou nahradiť dodávka tepla zo zdroja v centralizovanom zásobovaní teplom, 
k) splnenia podmienok skončenia odberu tepla podľa § 20, ak sa má navrhovanou sústavou tepelných zariadení alebo jej časťou nahradiť dodávka tepla zo zdroja v centralizovanom zásobovaní teplom, “ 

Odôvodnenie: 
Medzi obligatórne posudzované hľadiská pri vydavání osvedčenia ministerstva sa navrhuje zaradiť aj posúdenie možnosti pripojenia objektu spotreby tepla k účinnému CZT a zásobovania tohto objektu spotreby tepla z účinného CZT (nadväzuje na bod 7a, 14 alebo 16 týchto pripomienok). Pokiaľ takáto možnosť existuje, nemalo by sa osvedčenie vydať. Ďalej sa navrhuje, aby ministerstvo skúmalo aj vplyv odpojenia sa od CZT na životné prostredie, ekonomických dopadov na koncových odberateľov a konečných spotrebiteľov, ktorí zostávajú pripojení k CZT (nadväzuje na bod 11) a v neposlednom rade aj splnenie podmienok skončenia odberu tepla vyplývajúcich z ust. § 20, a to v prípade, ak sa má prostredníctvom povoľovanej sústavy tepelných zariadení nahradiť dodávka tepla zo zdroja CZT. 

7a. V § 13 sa za odsek 2 vkladajú nové odseky 3 a 4, ktoré znejú: 
„(3) K žiadosti podľa odseku 1 priloží žiadateľ tiež písomné vyhodnotenie skutočností podľa § 12 ods. 2 písm. i) a j) vypracované odborne spôsobilou osobou.13d) 
(4) K žiadosti podľa odseku 1 priloží žiadateľ tiež stanovisko dodávateľa tepla zo zdroja v centralizovanom zásobovaní teplom k skutočnostiam podľa § 12 ods. 2 písm. h) a k).“ 
Doterajšie odseky 3 až 6 sa označujú ako odseky 5 až 8. 
Poznámka pod čiarou k odkazu 13d znie: 
„13d) § 16 ods. 1 zákona č. 382/2004 Z. z. o znalcoch, tlmočníkoch a prekladateľoch a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov.“ 

Odôvodnenie: 
Uvedená pripomienka reaguje na doplnenie ust. § 12 ods. 2 o ďalšie hľadiská, ktoré je potrebné v rámci konania o vydanie osvedčenia ministerstva posúdiť a vyhodnotiť (bod 6), a to tak, že sa ukladá žiadateľovi povinnosť doložiť k žiadosti aj príslušné posudky vypracované znalcami z príslušného odboru, ktorými sa preukáže vplyv odpojenia sa od CZT na životné prostredie a ekonomické dopady na zostávajúcich koncových odberateľov a konečných spotrebiteľov. Zároveň sa ukladá žiadateľovi, aby k žiadosti priložil aj vyjadrenie dodávateľa tepla zo zdroja CZT k splneniu podmienok skončenia odberu tepla, čo súvisí s pripomienkou uvedenou v bode 6. 

 	Z 	ČA 	Text §12 bude doplnený o nový odsek 5. 	
RUZ 	8. Zásadná pripomienka k §12 odsek 3 
V § 12 odsek 3 písmene b) (nový odsek navrhovaný predkladateľom) sa na konci dopĺňa slovo „alebo“. 

Odôvodnenie: 
Navrhujeme, aby pre odmietnutie žiadosti o vydanie osvedčenia ministerstva postačilo preukázenie nesplnenia čo i len jednej zo skutočností vyplývajúcich z navrhovaného ustanovenia, t.j. zhoršenie vplyvu na životné prostredie, zhoršenie hospodárnosti účinného CZT alebo zvýšenie nákladov na teplo dodávané z účinného CZT (vždy popri súčasnom znížení odberu tepla z CZT). Podľa znenia navrhovaného predkladateľom totiž musia byť kumulatívne splnené všetky uvedené podmienky, čo nemožno považovať za správne. 
 	Z 	A 	Zapracované úpravou textu. 	
RUZ 	9. Zásadná pripomienka k §12 odsek 3 a súvisiacim ustanoveniam 
V § 12 sa za odsek 3 (predkladateľom navrhované nové ustanovenie) vkladá nový odsek 4, ktorý znie: 
„(4) Účastníkom konania o vydanie osvedčenia podľa odseku 1 je osoba, ktorá podala žiadosť o vydanie osvedčenia a dodávateľ tepla, ak sa žiada o vydanie osvedčenia na výstavbu sústavy tepelných zariadení alebo jej časti na vymedzenom území dodávateľa tepla zo zdroja tepla v centralizovanom zásobovaní teplom.“ 
Doterajšie odseky 4 až 8 sa označujú ako odseky 5 až 9. 

Odôvodnenie: 
Navrhujeme, aby sa v zákone ustanovilo, že účastníkom konania o vydanie osvedčenia ministerstva je okrem žiadateľa aj dodávateľ, ktorý dodáva teplo z CZT na vymedzenom území, na ktorom sa navrhuje výstavba sústavy tepelných zariadení alebo jej časti. Týmto doplnením sa nielenže dá reálny obsah inštitútu vymedzeného územia (ako územia, kde sa ukladá zásobovacia povinnosť), ale sa súčasne umožní ochrana práv a právom chránených záujmov dodávateľa tepla z CZT. 

9a. V § 29 ods. 3 sa za slová „podľa odseku 2“ vkladajú nasledovné slová: „písm. b)“. 

Odôvodnenie: 
V spojení s pripomienkou vyplývajúcou z bodu 8 sa navrhuje, aby sa konanie o vydanie osvedčenia ministerstva riadilo správnym poriadkom. Zabezpečí sa tým vyššia miera ochrany záujmov účastníkov tohto konania. 
 	Z 	A 	Doplnený a zmenený text. 	
RUZ 	10. Zásadná pripomienka k §12 odsek 7 a 8 (doterajšie odseky 5 a 6) a súvisiacim ustanoveniam 
§ 12 odseky 7 a 8 (doterajšie odseky 5 a 6) znejú: 
„(7) Výstavbu sústavy tepelných zariadení alebo jej časti s celkovým inštalovaným tepelným výkonom do 10 MW možno uskutočniť len na základe osvedčenia o súlade pripravovanej výstavby sústavy tepelných zariadení s koncepciou obce v oblasti tepelnej energetiky; toto osvedčenie vydáva obec a je záväzné12b). Obec osvedčenie nevydá, ak nastanú skutočnosti podľa odseku 3 alebo ak zámer výstavby sústavy tepelných zariadení alebo jej časti nie je v súlade s koncepciou obce v oblasti tepelnej energetiky. 
(8) O vydaní osvedčenia podľa odseku 7 rozhodne obec na základe žiadosti fyzickej osoby alebo právnickej osoby do 30 dní od jej doručenia a po vyhodnotení skutočností uvedených v odseku 2 písm. a) až k). Ustanovenia odsekov 3 až 6 sa primerane vzťahujú aj na konanie o vydanie osvedčenia obce podľa odseku 7. Na konanie o vydanie osvedčenia podľa odseku 7 sa vzťahuje všeobecný predpis o správnom konaní 13aa); o odvolaní voči rozhodnutiu obce o vydaní alebo nevydaní osvedčenia rozhoduje ministerstvo.“ 
Poznámka pod čiarou k odkazu 13aa) znie: 
„13aa) Zákon č. 71/1967 Zb. o správnom konaní (správny poriadok) v znení neskorších predpisov.“ 

Odôvodnenie: 
Navrhuje sa zlúčenie terminológie pri povoľovaní zariadení s inštalovaným výkonom nad 10 MW a zariadení s inštalovaným výkonom do 10 MW, keďže naďalej pretrávavajú interpretačné nejasnosti ohľadne povahy záväzného stanoviska obce, pričom úmyslom zákonodarcu nebolo vytvorenie osobitného povoľovacieho režimu pre zariadenia s vyšším inštalovaným výkonom a nižším inštalovaným výkonom, ale len preniesť rozhodovaciu právomoc na obce. V súčasnosti sa záväzné stanoviská obcí vydávajú často bez formálnych náležitostí vyžadovaných pre administratívne rozhodnutia, čo znemožňuje preskúmanie procesu rozhodovania o povoľovanom zámere. Obce často vydávajú záväzné stanoviská len s poukazom na ust. § 140b Stavebného zákona, ba dokonca je možné stretnúť sa aj s právnym názorom, že ak je obec stavebným úradom (čo je takmer vždy) nemá postavenie dotknutého orgánu (ust. § 140a ods. 1 písm. b) Stavebného zákona) a teda nevydáva žiadne záväzné stanoviská (ani záväzné stanovisko v zmysle zákona o tepelnej energetike). Pojem záväzné stanovisko obce v intenciách ust. § 12 zákona o tepelnej energetike býva tak v praxi často stotožňovaný so záväznými stanoviskami dotknutých orgánov v stavebnom konaní. 
Navrhujeme preto zjednotiť terminológiu a doterajšie záväzné stanoviská obcí označiť ako osvedčenia obcí, čím sa jednoznačne zadefinuje charakter osvedčenia obce ako samostatného rozhodnutia obce vydávaného v osobitnom konaní oddelene od stavebného konania (ba dokonca v konaní podľa Správneho poriadku, v rámci ktorého sa zabezpečí zohľadnenie všetkých procesných práv dotknutých účastníkov). Súčasne navrhujeme výslovne ustanoviť, že obec musí v konaní vyhodnotiť skutočnosti podľa odseku 2 písm. a) až k), a to nielen odkazom na primerané použitie ustanovenia odseku 2; takáto formulácia jednoznačne uloží obci povinnosť tieto hľadiská posúdiť a vyhodnotiť. Z rovnakého dôvodu navrhujeme v odseku 7 výslovne špecifikovať prípady, kedy obec osvedčenie vydať nesmie, t.j. ak pôjde o prípad podľa odseku 3 alebo ak navrhovaný zámer nebude v súlade s koncepciou obce v oblasti tepelného hospodárstva. 
Ďalej navrhujeme, aby účastníkom konania o vydanie osvedčenia obce bol popri žiadateľovi aj dodávateľ tepla z CZT, nakoľko výstavbou ďalšieho zariadenia na výrobu tepla na jeho vymedzenom území bývajú spravidla jeho práva a právom chránené záujmy významne dotknuté (súvisí s pripomienkou uvedenou v bode 8). Zároveň navrhujeme ustanoviť ministerstvo hospodárstva ako odvolací orgán, a to z dôvodu rezortnej blízkosti (na rozdiel od súdu, ktorý rozhoduje v súčasnosti v odvolaniach obcí podľa § 27 ods. 2 zákona č. 369/1990 Zb. o obecnom zriadení). 

10a. § 13 ods. 7 (doterajší odsek 5) znie: „V písomnej žiadosti o vydanie osvedčenia obce podľa § 12 ods. 7 fyzická osoba alebo právnická osoba uvedie rovnaké údaje, aké sú uvedené v odsekoch 1 až 4. Ustanovenie odseku 5 sa primerane vzťahuje aj na konanie o vydanie osvedčenia obce podľa § 12 ods. 7.“ 
10b. V § 13 ods. 8 sa slová „v záväznom stanovisku12b) podľa § 12 ods. 5“ nahrádzajú slovami: „v osvedčení podľa § 12 ods. 7“. 

Odôvodnenie k bodom 9a a 9b: 
Pripomienka súvisí s legislatívnotechnickými úpravami a prečíslovaním odsekov v ust. § 13, ktoré vyplývajú z pripomienky 6a a 9. 

10c. V § 31 písmene c) (doterajšie písm. b) sa v celom texte slová „záväzné stanovisko“ nahrádzajú slovami „osvedčenie“. 

Odôvodnenie: 
V ust. § 31 písm. c) sa navrhuje zmena terminológie zo záväzného stanoviska obce na osvedčenie obce, a to v intenciách pripomienky vyplývajúcej z bodu 9. 
 	Z 	ČA 	Bude vydané metodické usmernenie, obsahujúce riešenie uvedených interpretačných problémov pri aplikácii zákona obcami. Rozpor bol odstránený. 	
RUZ 	11. Zásadná pripomienka k §12 odsek 9 
V § 12 odseku 9 sa na konci bodka nahrádza čiarkou a dopĺňajú sa nasledovné slová „ktorého stanovisko je záväzné.12b) Dodávateľ tepla má súčasne postavenie účastníka osobitného konania13b), ak sa povoľuje výstavba sústavy tepelných zariadení alebo jej časti na vymedzenom území dodávateľa tepla zo zdroja tepla v centralizovanom zásobovaní teplom.“ Poznámka pod čiarou k odkazu 13b znie: 
„13b) § 59 ods. 1 písm. c) zákona č. 50/1976 Zb. v znení neskorších predpisov a § 14 ods. 1 zákona č. 71/1967 Zb.“ 

Odôvodnenie: 
Z dôvodu interpretačných nejasností navrhujeme v zákone explicitne upraviť, že stanovisko, ktoré dodávateľ tepla ako dotknutý orgán v stavebnom konaní podáva, bude mať povahu záväzného stanoviska podľa § 140b ods. 1 Stavebného zákona; uvedený názor pritom zdieľa aj Ministerstvo dopravy, výstavby a regionálneho rozvoja SR (ako ústredný orgán štátnej správy pre oblasť stavebného poriadku), ktoré vyslovilo v rozhodnutí č. 11940/2013/B622-SV/z.30680 zo dňa 20.5.2013: „Stavebný úrad ako aj krajský stavebný úrad nesprávne posúdili postavenie spoločnosti..., ktorá je vlastníkom zariadenia technického vybavenia územia a vzhľadom na uvedené má v predmetnom konaní postavenie dotknutého orgánu, pričom však v spisovom materiáli absentuje záväzné stanovisko tohto dotknutého orgánu uplatnené podľa § 140b stavebného zákona.“ 
Súčasne navrhujeme doplniť aj druhú vetu, ktorá jednoznačne vymedzí, že v prípadoch, kedy sa povoľuje výstavba sústavy tepelných zariadení alebo jej časti na vymedzenom území iného dodávateľa tepla, pokiaľ súčasne takýto dodávateľ zásobuje teplom zo zdroja v centralizovanom zásobovaní teplom. Uvedeným doplnením sa tak odstráni súčasná prax mnohých stavebných úradov, ktoré odmietajú priznať dodávateľom tepla postavenie účastníka stavebného konania napriek tomu, že jeho právne postavenie bude odpojením sa celkom zjavne dotknuté. Niektoré stavebné úrady túto prax dokonca odôvodňujú právnou nemožnosťou zastávať súčasne postavenie dotknutého orgánu a účastníka konania, aj keď je zrejmé, že dotknutý orgán a účastník sledujú iné záujmy (verejnoprávne vs. súkromnoprávne). Tu si súčasne dovoľujeme poukázať na aktuálny rozsudok Najvyššieho súdu SR spis. zn. spis. značka 5Sžp/21/2012 zo dňa 27.6.2013 (kauza stavebného povolenia pre výstavbu JE Mochovce), v ktorom súd judikoval potrebu širšieho chápania účastníctva v stavebnom konaní. 
 	Z 	A 	Zapracované doplnením textu. 	
RUZ 	12. Zásadná pripomienka - §12 odsek 10 
V § 12 sa za odsek 9 vkladá nový odsek 10, ktorý znie: 
„(10) Ustanovenia odsekov 1 až 9 sa primerane vzťahujú aj na zmeny a úpravy v existujúcich sústavách tepelných zariadení, pre ktoré sa vyžaduje povolenie podľa osobitných predpisov.13c)“ 
Poznámka pod čiarou k odkazu 13c znie: 
„13c) § 55 ods. 1 písm. b) zákona č. 50/1976 Zb. v znení neskorších predpisov.“ 

Odôvodnenie: 
Z dôvodu odstránenia interpretačných nejasností v súvislosti s pojmom „výstavba sústavy tepelných zariadení alebo jej časti“ sa navrhuje záväzne ustanoviť, že vydanie osvedčenia ministerstva alebo osvedčenia obce sa bude vyžadovať aj pri zmenách alebo úpravách v existujúcich sústavách tepelných zariadení, pre ktoré sa vyžaduje stavebné povolenie. V praxi totiž často dochádza k výstavbe lokálnych kotolní bez toho, aby došlo k fyzickému odpojeniu sa od sústavy tepelných zariadení. 
 	Z 	A 	Zapracované doplnením textu. 	
RUZ 	13. Zásadná pripomienka k §15 odsek 1 
V § 15 odsek 1 sa vkladá nové písmeno a), ktoré znie: 
„a) pripojiť k verejnému rozvodu tepla, prostredníctvom ktorého zabezpečujú centralizované zásobovanie teplom na vymedzenom území každého, kto o to požiada, ak sú splnené technické podmienky a obchodné podmienky pripojenia k verejnému rozvodu tepla a po úhrade ceny za pripojenie schválenej alebo určenej úradom,13e)“. 
Doterajšie písmená a) až c) sa označujú ako b) až d). 
Poznámka pod čiarou k odkazu 13e znie: 
„13e) § 11 ods. 3 písm. d) zákona č. 250/2012 Z. z. o regulácii v sieťových odvetviach.“ 

13a. Za článok I návrhu zákona sa vkladá nový článok II, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 250/2012 Z. z. o regulácii v sieťových odvetviach, v rámci ktorého sa ako bod 1. navrhuje nasledovné: 
V § 11 ods. 3 za písmeno c) vkladá nové písmeno d), ktoré znie: 
„d) pripojenie k verejnému rozvodu tepla.“ 

13b. V článku II (bod B.5) sa v rámci bodu 2. (doplnenie zákona č. 250/2012 Z. z.) navrhuje nasledovné: 
V § 14 ods. 5 písm. c) sa slová „§ 11 ods. 3 písm. a) až c)“ nahrádzajú slovami „§ 11 ods. 3 písm. a) až d)“. 

Odôvodnenie k bodom 13, 13a a 13b: 
V súvislosti s návrhom zavedenia prednostného pripájania objektov spotreby tepla k verejnému rozvodu tepla (bod 13) sa javí ako potrebné zaviesť zákonnú povinnosť výrobcu a dodávateľa tepla, ktorí prevádzkujú verejný rozvod a prostredníctvom ktorého zabezpečujú centralizované zásobovanie teplom každého, kto splní obchodné a technické podmienky pripojenia a zaplatí cenu za pripojenie; tá musí pritom podliehať cenovej regulácii vykonávanej úradom, čo vyžaduje doplnenie zákona o regulácii v sieťových odvetviach. Návrh paragrafového znenia týchto pripomienok pritom vychádza z konceptu pripájania účastníkov trhu s elektrinou a plynom k sústave resp. sieti, ktorý vyplýva zo zákona o energetike. 
 	Z 	N 	Republiková únia zamestnávateľov po prerokovaní pripomienky na rozporovom konaní dňa 5.12.2013 akceptovala skutočnosť, že pripomienka presahuje vecný rámec predkladaného návrhu zákona a jej obsah bude predmetom ďalšej odbornej diskusie. Rozpor bol odstránený. 	
RUZ 	14. Zásadná pripomienka k §21, odsek 3 až 5 
„(3) Ak sa na vymedzenom území dodávateľa tepla zo zdroja v centralizovanom zásobovaní teplom plánuje výstavba objektu spotreby tepla, musí byť takýto objekt spotreby tepla pripojený k centralizovanému zásobovaniu teplom; to neplatí, ak kapacita existujúceho centralizovaného zásobovania teplom nie je dostatočná pre zabezpečenie dodávky tepla pre objekt spotreby tepla a jej prípadné rozšírenie alebo prípadné rozšírenie centralizovaného zásobovania teplom nemožno vykonať za primerané náklady a v primeranom čase. 
(4) Ak má byť v objekte spotreby tepla podľa odseku 3 postavené tiež zariadenie na výrobu tepla, fyzická osoba alebo právnická osoba je povinná preukázať aj osvedčenie podľa § 12 ods. 1 alebo 6.“ 
(5) Pri výstavbe objektu spotreby tepla na vymedzenom území je dodávateľ tepla v konaní podľa osobitného predpisu 13) dotknutým orgánom,13a) ktorého stanovisko je záväzné.12b) Dodávateľ tepla má súčasne postavenie účastníka osobitného konania13b), ak sa povoľuje výstavba objektu spotreby tepla podľa odseku 3 na vymedzenom území dodávateľa tepla zo zdroja tepla v centralizovanom zásobovaní teplom.“ 

Odôvodnenie: 
Navrhuje sa ustanoviť povinnosť pripojenia objektov spotreby tepla k systému centralizovaného zásobovania teplom na vymedzenom území dodávateľa tepla. Pokiaľ bude však stavebník objektu spotreby tepla žiadať aj výstavbu samostatného zdroja tepla, pre takýto zdroj sa bude vyžadovať osvedčenie ministerstva alebo obce podľa § 12 zákona. Aj v stavebnom konaní ohľadne objektu spotreby tepla bude mať dodávateľ tepla postavenie dotknutého orgánu, prípadne účastníka konania, ak pôjde o objekt spotreby tepla, ktorý je budovaný na vymedzenom území dodávateľa. 
 	Z 	ČA 	Zapracované úpravou textu. 	
RUZ 	15. Zásadná pripomienka k §19 odsek 1 a 2 
§ 19 odsek 1 a 2 znejú: 
„(1) Dodávka tepla sa uskutočňuje na základe zmluvy o dodávke a odbere tepla medzi dodávateľom a odberateľom. 
(2) Zmluvou o dodávke a odbere tepla sa dodávateľ zaväzuje dodať odberateľovi teplo do dohodnutého odberného miesta za dohodnutú cenu, ktorá musí byť v súlade s určeným spôsobom cenovej regulácie.15)“ 
Poznámka pod čiarou k odkazu 15 znie: 
„15) § 12 zákona č. 250/2012 Z. z.“ 

Odôvodnenie: 
Keďže aj zmluva o dodávke a odbere tepla je bežným (aj keď špecifickým) záväzkovoprávnym vzťahom, z princípu zmluvnej slobody vyplýva požiadavka o čo najjednoduchšie vymedzenie podstatných náležitostí zmluvy, ktorých dojednanie má za následok uzavretie platnej zmluvy. Zákon by v žiadnom prípade nemal vyžadovať dojednanie príliš veľkého počtu podstatných náležitostí ako tomu bolo doposiaľ, keď v platnom znení ustanovenia § 19 ods. 2 požaduje dojednanie až 12-tich podstatných náležitostí. V praxi sa tak často stáva, že si zmluvné strany nedojednajú niektorú z takto prísne vymedzených podstatných náležitostí, dôsledkom čoho je nedojednanie platnej zmluvy o dodávke a odbere tepla. Reálne však dodávke tepla nič nebráni, nakoľko sa z vecného hľadiska spravidla jedná o nepodstatnú obsahovú náležitosť; zákon ju však považuje za náležitosť podstatnú. Často krát sa tiež dodávka tepla uskutočňuje bez uzavretej písomnej zmluvy, avšak ústne alebo konkludentne dojednaná zmluva nie je platnou zmluvou napriek zjavnému konsenzu zmluvných strán (nebola totiž uzavretá písomne). V oboch prípadoch tak vzniká neoprávnený odber tepla. Navrhujeme preto, aby sa významne zjednodušil proces uzavierania zmlúv o dodávke a odbere tepla a aby zákon vyžadoval pre platné uzavretie zmluvy len dohodu o skutočne podstatných náležitostiach zmluvy, a teda o tom, že sa odberateľovi dodá teplo do dohodnutého odberného miesta a o cene, ktorá však musí byť v súlade s cenovou reguláciou. Ostatné náležitosti sú jednak predmetom úpravy príslušných zákonov a vyhlášok (a teda nedá sa od nich zmluvne odchýliť), ale tiež predmetom dohody zmluvných strán. Takáto úprava osobitných zmluvných typov je pritom bežná v civilnom práve (viď obchodný zákonník aj občiansky zákonník). 
 	Z 	A 	Úprava prvej vety odseku 2 umožní dohodu medzi dodávateľom a odberateľom.  	
RUZ 	16. Zásadná pripomienka k §33 odsek 3 
V § 33 odsek 3 sa za písmeno a) vkladajú nové písmená b) a c), ktoré znejú: 
„b) umožniť držiteľovi povolenia na rozvod tepla distribúciu tepla a teplej úžitkovej vody koncovým odberateľom alebo konečným spotrebiteľom prostredníctvom časti tepelnej sústavy tvoriacej verejný rozvod tepla, ktorej je vlastníkom a ktorá sa nachádza na vymedzenom území tohto držiteľa povolenia na rozvod tepla, 
c) udržiavať sústavu tepelných zariadení tvoriacu verejný rozvod tepla, ktorej je vlastníkom v prevádzkyschopnom stave, ak sa na jej údržbe a opravách za náhradu nedohodol s držiteľom povolenia na rozvod tepla, na ktorého vymedzenom území sa sústava tepelných zariadení nachádza,“ 
Doterajšie písmená b) až d) sa označujú ako písmená d) až f). 

Odôvodnenie: 
V praxi nastávajú prípady, kedy je vlastník časti verejného rozvodu tepla osobou odlišnou od držiteľa povolenia na rozvod tepla, na ktorého vymedzenom území sa táto časť verejného rozvodu nachádza. Navrhujeme preto ustanoviť, aby vlastník takejto časti sústavy tepelných zariadení bol povinný za primeranú jednorazovú náhradu (bod 4a) umožniť distribúciu tepla, a to v prospech držiteľa povolenia na rozvod tepla. Obdobne navrhujeme, aby takýto vlastník bol povinný udržiavať časť sústavy v prevádzkyschopnom stave alebo sa dohodnúť s držiteľom povolenia na opravách a údržbách za náhradu. 
 	Z 	N 	Republiková únia zamestnávateľov po prerokovaní pripomienky na rozporovom konaní dňa 5.12.2013 akceptovala skutočnosť, že pripomienka presahuje vecný rámec predkladaného návrhu zákona a jej obsah bude predmetom ďalšej odbornej diskusie. Rozpor bol odstránený. 	
RUZ 	17. Zásadná pripomienka k §15 odsek 1 a súvisiacim ustanoveniam 
V § 15 ods. (1) navrhujeme nasledovné znenie: 

(1)Výrobca a dodávateľ sú povinní 
a) vyrábať a dodávať teplo v určenom čase, v určenej kvalite a pri prevádzkovaní sústavy tepelných zariadení, ktoré slúžia na výrobu a distribúciu tepla, dodržiavať zásady hospodárnosti prevádzky sústavy tepelných zariadení, ktoré slúžia na výrobu a distribúciu tepla. Za prevádzkovanie sústavy tepelných zariadení podľa zásad hospodárnosti sa bude pre účely tohto zákona považovať také prevádzkovanie sústavy tepelných zariadení, pri ktorom výroba a dodávka tepla spĺňa ukazovatele energetickej účinnosti zariadení na výrobu tepla a distribúciu tepla, ktoré sú vzhľadom na ich vek a dimenziu optimálne. 

Odôvodnenie: 
Úspornými opatreniami odberateľov klesá hospodárnosť zariadení predovšetkým na rozvod tepla. Prevádzkovateľ rozvodnej siete nie je schopný každý rok vymieňať potrubné rozvody za nižšie dimenzie, aby vedel zabezpečiť tabuľkové, pred rokmi navrhnuté straty, a to aj pri maximálnej snahe. Uvedené navrhujeme z dôvodu, aby výrobcovia a dodávatelia tepla, ktorí v existujúcom tepelno-technickom zariadení na rozvod tepla dosahujú maximálne hospodárne prevádzkovanie, aké je pri rozmeroch siete a aktuálnej dodávke tepla možné zabezpečiť (ale ktoré je percentuálne horšie ako pôvodne predpísané straty), neboli sankcionovaní 

17a. K § 25 ods. (1) 

V § 25 ods. (1) navrhujeme upraviť preformulovať text nasledovne: 
(1) Výrobca tepla, dodávateľ a odberateľ sú povinní dodržiavať zásady hospodárnosti prevádzky sústavy tepelných zariadení. Hospodárnosťou prevádzky sústavy tepelných zariadení na účely tohto zákona sa rozumie také prevádzkovanie sústavy tepelných zariadení, pri ktorom výroba a dodávka tepla spĺňa ukazovatele energetickej účinnosti zariadení na výrobu tepla a distribúciu tepla, ktoré sú vzhľadom na ich vek a dimenziu optimálne a normatívne ukazovatele spotreby tepla; normatívnym ukazovateľom spotreby tepla sa rozumie maximálna spotreba tepla na dosiahnutie optimálnej energetickej účinnosti tepelného zariadenia. 

Odôvodnenie: 
Navrhovaná zmena je zosúladením so zmenou v §15 ods.1 navrhnutej v pripomienke č. XY(k § 15) 
 	Z 	A 	Návrh zákona bude obsahovať nové znenie §35 ods. 1 písm. b). 	
RUZ 	18. Zásadná pripomienka k §20 odsek 3 
§ 20 odsek (3) sa mení a znie: 
„(3) Skončiť odber tepla môže odberateľ aj dohodou s dodávateľom, ak odberateľ uhradí dodávateľovi ekonomicky oprávnené náklady vyvolané odpojením odberateľa od sústavy tepelných zariadení dodávateľa. Ak dodávateľ tepla vo svojej celkovej dodávke tepla má podiel viac ako 10 % a menej ako 60 % tepla vyrobeného z obnoviteľných zdrojov energie alebo zo zdrojov s vysoko účinnou kombinovanou výrobou elektrina a tepla, alebo ich kombináciou, odberateľ tepla môže skončiť odber tepla len vtedy, ak zabezpečí dodávku tepla vyrobeného z obnoviteľných zdrojov energie alebo zo zdrojov s vysoko účinnou kombinovanou výrobou elektrina a tepla, alebo ich kombináciou, v podiele o 20 % vyššom ako má súčasný dodávateľ tepla. Ak dodávateľ tepla vo svojej celkovej dodávke tepla má podiel viac ako 60 % tepla vyrobeného z obnoviteľných zdrojov energie alebo zo zdrojov s vysoko účinnou kombinovanou výrobou elektrina a tepla alebo, ich kombináciou, odberateľ tepla môže skončiť odber tepla len vtedy, ak zabezpečí celú dodávku tepla, vyrobeného z obnoviteľných zdrojov energie s výnimkou tepla, ktoré vzniká pri zapálení obnoviteľného zdroja energie fosílnym palivom alebo zo zdrojov s vysoko účinnou kombinovanou výrobou elektrina a tepla, alebo ich kombináciou.“. 

Odôvodnenie: 
Súčasné znenie § 20, ods. (3) tohto zákona rieši len situáciu, keď dodávateľ tepla dodáva teplo z obnoviteľných zdrojov. Odpojenie odberateľa v prípade, že dodávateľ tepla dodáva teplo z vysokoúčinnej kombinovanej výroby, resp. kombináciou výroby z obnoviteľných zdrojov a vysokoúčinnej kombinovanej výroby nie je riešené a odpájanie odberateľov u takéhoto dodávateľa môže mať vážne ekonomické a prevádzkové dôsledky. Zároveň je dodávateľ povinný takto vyrábanú tepelnú energiu za podmienok stanovených týmto zákonom (§ 21) odoberať od iných výrobcov tepla. Zároveň doplnenie textu je spresnením chýbajúceho výkladu zákona, že uvedený pomer výroby tepla sa týka nie len konkrétneho zdroja s výrobou z OZE alebo zo zdroja s vysokoúčinnou kombinovanou výrobou elektriny a tepla alebo ich kombináciou daného výrobcu tepla alebo týka sa pomeru výroby tepla pre celé vymedzené územie výrobcu tepla dané v povolení 
 	Z 	N 	Republiková únia zamestnávateľov po prerokovaní pripomienky na rozporovom konaní dňa 5.12.2013 akceptovala skutočnosť, že pripomienka presahuje vecný rámec predkladaného návrhu zákona a jej obsah bude predmetom ďalšej odbornej diskusie. Rozpor bol odstránený. 	
RUZ 	19. Zásadná pripomienka k§ 21 odsek 1, písm. d) 
V § 21 ods. (1) písm. d) (predkladanom navrhovateľom) navrhujeme na konci text doplniť nasledovne: 
„d) dodávka tepla od výrobcu tepla, ktorý teplo vyrába z obnoviteľných zdrojov energie alebo v zariadení na vysoko účinnú kombinovanú výrobu elektriny a tepla je preňho rovnako ekonomicky efektívna ako odber tepla z iných zariadení na výrobu tepla, resp. dodávka tepla od výrobcu tepla, ktorý teplo vyrába z obnoviteľných zdrojov energie alebo v zariadení na vysoko účinnú kombinovanú výrobu elektriny nespôsobí zhoršenie efektívnosti distribúcie a dodávky tepla na vymedzenom území. 

Odôvodnenie: 
Navrhovaná zmena je spresním, nakoľko pojem „rovnako ekonomicky efektívny“ považujeme za nie celkom jednoznačný pre prax 

 	Z 	N 	Republiková únia zamestnávateľov po prerokovaní pripomienky na rozporovom konaní dňa 5.12.2013 akceptovala vecné argumenty zástupcov MH SR. Rozpor bol odstránený. 	
RUZ 	20. Zásadná pripomienka k §25 odsek 1 
V § 25 ods. (1) navrhujeme upraviť preformulovať text nasledovne: 

„(1) Výrobca tepla, dodávateľ a odberateľ sú povinní dodržiavať zásady hospodárnosti prevádzky sústavy tepelných zariadení. Hospodárnosťou prevádzky sústavy tepelných zariadení na účely tohto zákona sa rozumie také prevádzkovanie sústavy tepelných zariadení, pri ktorom výroba a dodávka tepla spĺňa ukazovatele energetickej účinnosti zariadení na výrobu tepla a distribúciu tepla, ktoré sú vzhľadom na ich vek a dimenziu optimálne a normatívne ukazovatele spotreby tepla; normatívnym ukazovateľom spotreby tepla sa rozumie maximálna spotreba tepla na dosiahnutie optimálnej energetickej účinnosti tepelného zariadenia.“ 

Odôvodnenie: 
Navrhovaná zmena je zosúladením so zmenou v §15 ods.1 
 	Z 	ČA 	Pripomienka vecne súvisí so zásadnou pripomienkou č. 19 uplatnenej k §15 vlastného materiálu. Akceptovaním uvedenej pripomienky bol rozpor odstránený. 	
RUZ 	21. Zásadná pripomienka – vloženie čl. III 
Za článok II návrhu zákona sa vkladá nový článok III, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 582/2004 Z. z., o miestnych daniach a miestnom poplatku za komunálne odpady a drobné stavebné odpady v znení neskorších predpisov, v rámci ktorého sa ako bod 1. navrhuje nasledovné: 
V § 30 odsek 3 druhá veta znie: „Osobitným užívaním verejného priestranstva nie je užívanie verejného priestranstva v súvislosti s údržbou, opravami, výmenou, odstránením poruchy alebo havárie rozvodov a verejných sietí.22b)“ 

Odôvodnenie: 
V praxi nastávajú prípady, kedy obce ukladajú držiteľom povolenia na rozvod tepla miestnu daň za užívanie verejného priestranstva v súvislosti s tzv. rozkopávkami, ktorých účelom je údržba, oprava a výmena rozvodov tepla. Novelou zákona o miestnych daniach účinnou od 1.12.2012 sa síce spod definície osobitného užívania verejného priestranstva vypustilo užívanie v súvislosti s odstránením poruchy alebo havárie rozvodov, uvedené však nie je postačujúce, pretože držitelia povolení musia v záujme zachovania prevádzkyschopnosti rozvodov uskutočňovať tiež pravidelné opravy, údržbu a výmenu rozvodov, tzn. aj činnosti, ktoré nemožno subsumovať pod odstraňovanie poruchy alebo havárie. Účelom týchto činností je pritom práve predchádzanie vzniku porúch a havárií. Z uvedeného dôvodu navrhujeme rozšíriť uvedenú zákonnú výnimku aj o takéto činnosti. 
 	Z 	N 	Republiková únia zamestnávateľov po prerokovaní pripomienky na rozporovom konaní dňa 5.12.2013 akceptovala skutočnosť, že pripomienka presahuje vecný rámec predkladaného návrhu zákona a jej obsah bude predmetom ďalšej odbornej diskusie. Rozpor bol odstránený. 	
Magistrát hlavného mesta SR 	strana 3 bod 20 § 12 ods 3, písm. b 
I: 
1. V § 12 sa za odsek 2 vkladá nový odsek 3, ktorý znie: 
"(3) Ministerstvo osvedčenie podľa odseku 1 nevydá, ak sa výstavbou sústavy tepelných zariadení zníži odber tepla z existujúceho účinného centralizovaného zásobovania teplom a preukázateľne sa na základe energetického auditu podľa osobitného predpisu:12e) 
a) zhorší vplyv na životné prostredie, 
b) zhorší hospodárnosť účinného centralizovaného zásobovania teplom, 
c) zvýšia náklady za teplo koncovým odberateľom alebo konečným spotrebiteľom, ktorým sa dodáva účinným centralizovaným zásobovaním teplom.". 

Pripomienka: 
Je potrebné definovať čo to znamená účinne CZT, podľa čoho sa bude stanovovať účinnosť. Energetický audit nestanoví či ním nameraná účinnosť je tá požadovaná. Existujú zdroje, ktoré sú tzv. účinné ale sú ekonomicky neefektívne lebo sú technicky opotrebované a vykazujú značný stupeň porúch a tým zvýšené nároky na servis a údržbu a preto majú vplyv na výšku fixných nákladov a konečnú cenu, takto navrhnutým znením v predmetnom zákone vzniká možnosť ochrány prevádzkovatelov technicky a morálne zastaralých zdrojov a vytvoril by sa tlak na modernizáciu existujúcich zdrojov. 
Bolo by žiaduce jednoznačne zadefinovať možnosť odpojenia sa od CZT; kedy odpojenie by bolo možné iba v prípade ak sa zníži tvorba emisií, zapoja sa obnoviteľné zdroje, ktoré neprodukujú emisie CO2 a ani iné priame odpadové produkty (ďalšie oxidy, dym, úlety atď), alebo sa uvedú do prevádzky vysokoúčinné kombinované zdroje alebo pripoja sa zdroje na báze spracovania odpadu a produkujú teplo na báze bioplynu alebo biopalív extrakciou z odpadov a odpadových plastov. 

II. 
pripomienka týkajúca sa pôvodného výkonu do a nad 10MW. Podľa doteraz platného znenia, obce dávajú súhlas s výstavbou a rozhodujú o súlade požadovaného predmetu podnikania s koncepciou rozvoja obce v tepelnej energetike do 10 MW. Pri zdrojoch s vyšším výkonom nemá obec možnosť vstúpiť do problematiky cez tento zákon jedine pri územnoplánovacom konaní. V súčasnosti je potrebné zapojiť obce do schvaľovacieho procesu aj pre zdroje s výšším výkonom ako 10 MW a túto možnosť taxatívne uviesť v predmetnom zákone. 
Zdôvodnenie: každý zdroj má významný dopad na život a životné prostredie obyvateľov obce 

 	Z 	N 	Účinný systém CZT je definovaný v § 2 písm. z). 	
Verejnosť 	K § 1, ods. (2) 
ZÁSADNÁ: 

V § 1 ods. 2 sa za doterajšiu prvú vetu vkladajú ďalšie vety, ktoré znejú: 
„Výroba tepla a rozvod tepla sa prevádzkujú vo verejnom záujme najmä na účely hromadného zásobovania obyvateľov teplom. Rozvod tepla prostredníctvom centralizovaného zásobovania teplom sa prevádzkuje vo všeobecnom hospodárskom záujme.1b)“ 

Poznámka pod čiarou k odkazu 1b znie: 
„1b) článok 106 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (Ú. v. EÚ C 321E, 29. 12. 2006).“ 

Odôvodnenie: 
Navrhuje sa výslovne označiť verejný záujem pri výrobe a rozvode tepla na účely hromadného zásobovania teplom ako aj všeobecný hospodársky záujem, ktorým má byť rozvod tepla prostredníctvom centralizovaného zásobovania teplom. Reaguje sa tým aj na závery správy Protimonopolného úradu SR Fungovanie a problémy v sektore tepelného hospodárstva SR so zameraním na systémy CZT z pohľadu Protimonopolného úradu SR, ktorú zverejnil úrad na svojom webovom sídle: 
(http://www.antimon.gov.sk/files/31/2013/Fungovanie%20a%20probl%C3%A9my%20v%20sektore%20tepeln%C3%A9ho%20hospod%C3%A1rstva_final%20word.pdf) 
Dôvodom je skutočnosť, že na oblasť teplárenstva nie je možné plne aplikovať ustanovenia príslušnej európskej ako aj národnej legislatívy týkajúce sa súťažného práva. 
 	O 	N 	Uvedená pripomienka presahuje vecný rámec predkladaného návrhu zákona. 	
Verejnosť 	K § 2  
ZÁSADNÁ : 

§ 2 písmeno c), d), e) a f) znejú: 

„c) zariadením na výrobu tepla zariadenie, ktoré slúži na premenu rôznych palív alebo foriem energie na teplo; zahŕňa stavebnú časť a technologické zariadenie, 
„d) dodávateľom fyzická osoba alebo právnická osoba, ktorá je držiteľom povolenia na výrobu tepla, výrobu tepla a rozvod tepla alebo rozvod tepla alebo sa na ňu vzťahuje oznamovacia povinnosť podľa § 11 a ktorá dodáva teplo odberateľovi alebo rozpočítava teplo konečnému spotrebiteľovi, 
e) odberateľom fyzická osoba alebo právnická osoba, ktorá dodané teplo využíva na rozvod tepla alebo koncový odberateľ, 
f) konečným spotrebiteľom fyzická osoba alebo právnická osoba, ktorej dodávateľ alebo koncový odberateľ množstvo dodaného tepla rozpočítava a ktorá dodané teplo využíva výlučne na vlastnú spotrebu,“. 

§ 2 písmeno s) (nový odsek navrhovaný predkladateľom) znie: 
„s) koncovým odberateľom fyzická osoba alebo právnická osoba, ktorá dodané teplo využíva na vlastnú spotrebu alebo dodané teplo rozpočítava konečným spotrebiteľom,“. 

Odôvodnenie : 

Návrhom zamenené slovo „zdrojov“ za „foriem“ navrhujeme rozšíriť a spresniť použitím pojmov „palív alebo foriem“ z toho dôvodu, že pojem „forma energie“ všeobecne nahradzuje pojmy elektrická, tepelná, mechanická, kinetická, slnečná, veterná energia atď. Nezahŕňa však priamo špecifický proces výroby energie spaľovaním, ktorý je v súčasnosti najrozšírenejším procesom pre výrobu tepla 
Definície základných pojmov ako dodávateľ, odberateľ, koncový odberateľ a konečný spotrebiteľ sú mimoriadne dôležité nielen z hľadiska prehľadnosti právnych vzťahov v tepelnej energetike, ale tiež z hľadiska riadneho plnenia povinností, ktoré zákon ukladá jednotlivým účastníkom trhu s teplom. Predovšetkým sa jedná o povinnosti vyplývajúce z § 15 až 18 zákona o tepelnej energetike. Z uvedených dôvodov sa navrhuje úprava vyššie uvedených defínícií tak, aby sa za osobu, ktorá rozpočítava teplo konečným spotrebiteľom považoval nielen odberateľ (resp. koncový odberateľ), ale aj osoba, ktorá rozpočítava teplo, ktoré sama vyrobila. V kontexte zmien zákona, ktoré už navrhol predkladateľ vo verzii zákona predloženej do medzirezortného pripomienkového konania pritom platí, že za dodávateľa by sa mala považovať aj osoba, ktorá vyrába teplo v centrálnom zdroji tepla v budove (v správe správcu alebo spoločenstva vlastníkov bytov) a rozpočítava vyrobené teplo konečným spotrebiteľom (§ 1 ods. 3 písm. c) navrhovaného znenia zákona), keďže aj takáto osoba bude povinná splniť si oznamovaciu povinnosť podľa § 11 ods. 1 navrhovaného znenia zákona. Za odberateľa vo všeobecnosti je potom potrebné považovať jednak koncového odberateľa (t.j. osobu, ktorá dodané teplo využíva pre vlastnú spotrebu alebo rozpočítava konečným spotrebiteľom) a tiež osobu, ktorá nakúpené teplo ďalej distribuuje a dodáva (kvázi obchodníka). Konečnému spotrebiteľovi tak môže teplo rozpočítavať nielen koncový odberateľ, ale tiež dodávateľ. Narušenie tohto konceptu môže mať za následok vyňatie značnej skupiny osôb spod povinností ukladaných zákonom za účelom ochrany spotrebiteľov. 

 	O 	ČA 	Definície boli prepracované. 	
Verejnosť 	K § 9 
ZÁSADNÁ: 

§ 9 odsek 2 znie: 

„(2) Povolenie úrad zruší, ak držiteľ povolenia 
a) prestal spĺňať podmienky, na ktorých základe bolo povolenie vydané, 
b) nevykonal opatrenia uložené úradom na odstránenie nedostatkov zistených kontrolou, 
c) písomne požiada o zrušenie povolenia najmenej dvanásť mesiacov pred požadovaným termínom zrušenia, 
d) prestal vykonávať činnosti, na ktoré bolo vydané povolenie.“ 

Odôvodnenie: 
Navrhuje sa upraviť oprávnenie úradu na zrušenie povolenia v tepelnej energetike zhodne s rovnakým oprávnením v energetike, ktoré vyplýva z ust. § 10 ods. 6 zákona o energetike. Jedná sa predovšetkým o vypustenie oprávnenia úradu zrušiť povolenie už pri prvom porušení povinnosti ustanovenej zákonom, ktoré sa nahrádza oprávnením zrušiť povolenie až na základe nevykonania opatrení uložených úradom v rámci kontroly. Domnievame sa, že takáto úprava je potrebná z dôvodu zohľadnenia princípu proporcionality, keďže prípadné zrušenie povolenia už pri prvom porušení nemožno považovať za primerané. 
 	O 	A 	Novelizované ustanovenie §9 ods. 2 písm. h). 	
Verejnosť 	K § 10 
ZÁSADNÁ: 

§ 10 znie: 

„§ 10 Práva a povinnosti držiteľa povolenia 
(1) Držiteľ povolenia alebo ním poverená osoba môže v nevyhnutnom rozsahu a vo verejnom záujme 
a) vstupovať na cudzie pozemky a do cudzích objektov a zariadení v rozsahu a spôsobom nevyhnutným na výkon povolenej činnosti, 
b) pri dodržaní podmienok ochrany životného prostredia odstraňovať a okliesňovať stromy a iné porasty, ktoré ohrozujú bezpečnosť alebo spoľahlivosť prevádzky sústavy tepelných zariadení, ak tak po predchádzajúcej výzve neurobil ich vlastník; výzva musí byť vlastníkovi doručená podľa odseku 3, 
c) pri dodržaní podmienok ochrany životného prostredia upravovať trávnaté porasty, 
d) zriaďovať na cudzích pozemkoch mimo zastavaného územia obce12a) teplovody12aa) a zariadenia určené na ich ochranu, zabránenie porúch alebo havárií, alebo na zmiernenie dôsledkov porúch alebo havárií na ochranu života, zdravia a majetku osôb; pri povoľovaní takej stavby stavebný úrad rozhodne o podmienkach, za akých možno stavbu uskutočniť a prevádzkovať na cudzom pozemku; oprávnenia stavebníka na uskutočnenie stavby vznikajú nadobudnutím právoplatnosti takého rozhodnutia, 
e) vykonávať na cudzích nehnuteľnostiach povolenú činnosť na sústave tepelných zariadení alebo jej časti, ak jej výstavba bola povolená podľa stavebných predpisov. 
(2) Činnosti podľa odseku 1 písm. a), b), c) a e) je držiteľ povolenia alebo ním poverená osoba povinná vopred oznámiť vlastníkovi, to neplatí, ak ide o 
a) bezprostredné ohrozenie života, zdravia alebo majetku osôb a pri likvidácii týchto stavov, 
b) stav núdze v tepelnej energetike alebo predchádzanie jeho vzniku, 
c) poruchy, údržbu alebo havárie na sústave tepelných zariadení a počas ich odstraňovania. 
(3) Výzvu podľa odseku 1 písm. b) alebo oznámenie podľa odseku 2 doručí držiteľ povolenia alebo ním poverená osoba vlastníkovi najmenej 15 dní pred plánovaným začatím činnosti. Doručenie verejnou vyhláškou sa použije v prípade veľkého počtu vlastníkov alebo ak pobyt vlastníka nie je známy. Doručenie verejnou vyhláškou sa vykoná tak, že sa oznámenie vyvesí počas najmenej 30 dní na úradnej tabuli obce, ktorej katastrálne územie bude činnosťou priamo dotknuté. V tom prípade sa oznámenie zverejní aj spôsobom v mieste obvyklým. 
(4) Vlastníkovi nehnuteľnosti patrí po vykonaní činností na základe výzvy podľa odseku 1 písm. b) náhrada nákladov, ktorú uhrádza držiteľ povolenia, ak boli rozsah a spôsob vykonania činností a predpokladaná výška nákladov na vykonanie týchto činností vopred písomne odsúhlasené držiteľom povolenia. 
(5) Ak vznikne vlastníkovi nehnuteľnosti v dôsledku výkonu práv držiteľa povolenia alebo ním poverenej osoby podľa odseku 1 majetková ujma, má nárok na náhradu škody. Na konanie o náhrade škody sa vzťahujú ustanovenia Občianskeho zákonníka. Ak je vlastník nehnuteľnosti obmedzený pri obvyklom užívaní nehnuteľnosti, má nárok na primeranú jednorazovú náhradu za nútené obmedzenie užívania nehnuteľnosti, ak sa neposkytuje jednorazová náhrada podľa odseku 9 alebo 12. Nárok na primeranú jednorazovú náhradu za nútené obmedzenie užívania nehnuteľnosti možno uplatniť u držiteľa povolenia alebo ním poverenej osoby do šiestich mesiacov odo dňa, keď sa o tom vlastník dozvedel, najneskôr však do jedného roka od vzniku núteného obmedzenia užívania nehnuteľnosti, inak právo vlastníka na primeranú jednorazovú náhradu za nútené obmedzenie užívania nehnuteľnosti zaniká. Ak sa držiteľ povolenia a vlastník nehnuteľnosti na výške primeranej jednorazovej náhrady nedohodnú, každý z nich môže podať súdu návrh na rozhodnutie o výške primeranej jednorazovej náhrady do šiestich mesiacov odo dňa uplatnenia si nároku u držiteľa povolenia. 
(6) Držiteľ povolenia alebo ním poverená osoba je povinný konať tak, aby nespôsobil ujmu na právach vlastníkov dotknutých nehnuteľností, a ak sa jej nedá vyhnúť, obmedziť ujmu na najmenšiu možnú mieru. Po skončení nevyhnutných pozemných prác je držiteľ povolenia alebo ním poverená osoba povinný uviesť pozemky do pôvodného stavu, alebo, ak to nie je možné, je povinný uhradiť vlastníkovi pozemku spôsobenú škodu. 
(7) Na účely odsekov 1 až 6 sa vlastníkom rozumie vlastník, správca alebo nájomca nehnuteľnosti. 
(8) Povinnosti zodpovedajúce oprávneniam podľa odseku 1 sú vecnými bremenami12aa) spojenými s vlastníctvom nehnuteľnosti. Návrh na vykonanie záznamu do katastra nehnuteľností je oprávnený podať držiteľ povolenia.12ab) 
(9) Vlastník nehnuteľnosti má za zriadenie vecného bremena nárok na primeranú jednorazovú náhradu; náhrada sa poskytne za výmeru, v ktorej je vlastník obmedzený pri užívaní nehnuteľnosti v dôsledku uplatnenia zákonného vecného bremena držiteľom povolenia, okrem výmery, za ktorú vlastníkovi patrí primeraná jednorazová náhrada podľa odseku 12. 
(10) Nárok na primeranú jednorazovú náhradu za zriadenie zákonného vecného bremena možno uplatniť u držiteľa povolenia do šiestich mesiacov odo dňa, keď sa vlastník nehnuteľnosti o uplatnení zákonného vecného bremena držiteľom povolenia dozvedel, najneskôr však do jedného roka odo dňa uplatnenia zákonného vecného bremena držiteľom povolenia a pri zákonných vecných bremenách podľa odseku 1 písm. d) a e) odo dňa vykonania zápisu vecného bremena do katastra nehnuteľností, inak právo na primeranú jednorazovú náhradu za uplatnenie zákonného vecného bremena držiteľom povolenia zaniká. Držiteľ povolenia je povinný písomne oznámiť vlastníkovi nehnuteľnosti vykonanie zápisu vecného bremena do katastra nehnuteľností. Ak sa držiteľ povolenia a vlastník nehnuteľnosti na výške primeranej jednorazovej náhrady nedohodnú, každý z nich môže podať súdu návrh na rozhodnutie o výške primeranej jednorazovej náhrady do šiestich mesiacov odo dňa uplatnenia si nároku u držiteľa povolenia. 
(11) Práva zodpovedajúce vecným bremenám patria držiteľovi povolenia. Ak dôjde k zmene osoby držiteľa povolenia, práva zodpovedajúce vecným bremenám prechádzajú na nového držiteľa povolenia. 
(12) Za nútené obmedzenie vlastníka pozemku v užívaní pozemku v ochrannom pásme podľa § 36 zriadených po 1. januári 2014 je držiteľ povolenia povinný vyplatiť vlastníkovi pozemku primeranú jednorazovú náhradu zodpovedajúcu miere obmedzenia obvyklého užívania pozemku. Nárok na primeranú jednorazovú náhradu si musí vlastník pozemku uplatniť u držiteľa povolenia do šiestich mesiacov odo dňa, keď sa o nútenom obmedzení užívania pozemku dozvedel, najneskôr však do jedného roka odo dňa núteného obmedzenia užívania pozemku, inak právo na primeranú jednorazovú náhradu zanikne. Ak sa držiteľ povolenia a vlastník pozemku na výške primeranej jednorazovej náhrady nedohodnú, každý z nich môže podať súdu návrh na rozhodnutie o výške primeranej jednorazovej náhrady do šiestich mesiacov odo dňa uplatnenia si nároku u držiteľa povolenia. 
(13) Vlastník nehnuteľnosti je oprávnený požiadať úrad o vydanie rozhodnutia o zániku oprávnení podľa odseku 1 a podľa doterajších predpisov a povinností zodpovedajúcich týmto oprávneniam týkajúcich sa sústavy tepelných zariadení alebo jej časti umiestnených na jeho nehnuteľnosti. K žiadosti o vydanie rozhodnutia podľa prvej vety je vlastník nehnuteľnosti povinný pripojiť stanovisko príslušného držiteľa povolenia na rozvod tepla k žiadosti vlastníka nehnuteľnosti. 
(14) Úrad vydá rozhodnutie podľa odseku 13, ak príslušný držiteľ povolenia na rozvod tepla v stanovisku nepreukáže úradu opodstatnenosť zachovania sústavy tepelných zariadení alebo jej časti z pohľadu preukázateľných súčasných alebo budúcich potrieb držiteľa povolenia a sústava tepelných zariadení alebo jej časť umiestnené na nehnuteľnosti dotknutého vlastníka nie sú najmenej desať rokov využívané na rozvod tepla. 
(15) Oprávnenia podľa odseku 1 a podľa doterajších predpisov a povinnosti zodpovedajúce týmto oprávneniam týkajúce sa sústavy tepelných zariadení alebo jej časti umiestnených na nehnuteľnosti dotknutého vlastníka zanikajú dňom právoplatnosti rozhodnutia úradu. 
(16) Držiteľ povolenia je povinný 
a) poskytovať orgánom vykonávajúcim štátnu správu alebo štátny dozor podľa § 29 až 32 na ich požiadanie informácie nevyhnutné na výkon štátnej správy, 
b) umožniť orgánom vykonávajúcim kontrolu podľa osobitného zákona3) alebo štátny dozor podľa § 30 a 32 vstup do objektov, v ktorých sa vykonáva povolená činnosť, 
c) plniť opatrenia a povinnosti súvisiace s vyhlásením stavu núdze v tepelnej energetike.“ 
Poznámky pod čiarou k odkazom 12a, 12aa, 12ab a 12ac znejú: 
„12a) § 6 ods. 1 písm. b) siedmy bod zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 162/1995 Z. z. o katastri nehnuteľností a o zápise vlastníckych a iných práv k nehnuteľnostiam (katastrálny zákon) v znení neskorších predpisov. 
12aa) § 139 ods. 3 zákona č. 50/1976 Zb. o územnom plánovaní a stavebnom poriadku (stavebný zákon) v znení neskorších predpisov. 
12ab) § § 151n až 151p Občianskeho zákonníka v znení neskorších predpisov. 
12ac) § 34 a 35 zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 162/1995 Z. z. v znení neskorších predpisov.“ 
Odôvodnenie: 
Prax si žiada, aby zhodne s úpravou vyplývajúcou zo zákona o energetike bol upravený aj režim právneho vzťahu držiteľa povolenia v tepelnej energetike k cudzím nehnuteľnostiam. V celom odvetví energetiky tak bude platiť rovnaká právna úprava, a to nielen vo vzťahu k rozsahu oprávnení držiteľa povolenia, ale tiež čo do oprávnenia vlastníka dotknutej nehnuteľnosti žiadať od držiteľa povolenia primeranú jednorazovú náhradu za obmedzenie v užívaní nehnuteľnosti, za zriadenie vecného bremena či za obmedzenie v užívaní nehnuteľnosti v dôsledku zriadenia ochranného pásma. Vlastníkovi nehnuteľnosti sa tiež prizná právo požiadať úrad o zrušenie zákonných vecných bremien v prípade, ak dotknutá sústava tepelných zariadení alebo jej časť neslúži svojmu účelu ani mu v budúcnosti slúžiť nebude. 
V tejto časti zákona sú upravené práva a povinnosti držiteľov povolenia na podnikanie v tepelnej energetike (ďalej len „držitelia povolenia“). Rozširujú sa oprávnenia držiteľov povolenia pri plnení úloh súvisiacich s týmto predmetom podnikania o právo vykonávať na cudzích nehnuteľnostiach povolenú činnosť na tepelných zariadeniach na zabezpečenie prevádzky sústavy tepelných zariadení, ktorých výstavba bola povolená podľa príslušných stavebných predpisov. 
Vzhľadom na úpravu podmienok podnikania v energetike vrátane práv a povinností držiteľov povolenia podľa § 11 zákona o energetike č. 251/2012 Z. z. v znení neskorších predpisov (ďalej len „zákon o energetike“) si obdobnú precíznu úpravu práv a povinností vyžaduje zákon o tepelnej energetike č. 657/2004 Z. z. v znení neskorších predpisov (ďalej len „ zákon o tepelnej energetike“). Predmetné ustanovenie zákona o tepelnej energetike zlepšuje podnikateľské prostredie subjektov obchodujúcich na trhu s teplom a tým zrovnoprávňuje ich právne postavenie v porovnaní s účastníkmi trhu v ostatných sieťových odvetviach. Predpoklad rovnakého posudzovania týchto subjektov potvrdzuje tiež stavebný zákon č. 50/1976 Z. z. v znení neskorších predpisov. 
Podľa navrhovaného znenia § 10 ods. (4) tohto zákona predstavujú práva podľa § 10 ods. 1 písm. a) – c) práva zodpovedajúce vecným bremenám, ktorých zápis do katastra nehnuteľností bude vykonávaný formou záznamu na návrh držiteľa povolenia v súlade s § 34 a § 35 katastrálneho zákona č. 162/1995 Z. z. v znení neskorších predpisov. 
Ďalej v § 10 odsek (5) zákona o tepelnej energetike sa zachováva kontinuita práv zodpovedajúcim vecným bremenám, a to prechodom týchto práv na nového držiteľa povolenia v prípade zmeny osoby držiteľa povolenia. Vlastník zaťaženej nehnuteľnosti podľa odseku 5 bude mať zákonný nárok na primeranú jednorazovú náhradu, a to podľa dĺžky teplovodu. Nárok na jednorazovú odplatu za zriadenie vecného bremena na nehnuteľnosti v rozsahu výmery ochranného pásma teplovodu podľa § 36 zákona o tepelnej energetike tým nie je dotknutý. 
Vlastník dotknutej nehnuteľnosti bude mať nárok uplatniť si jednorazovú náhradu u držiteľa povolenia, a to v 6-mesačnej subjektívnej lehote a jednoročnej objektívnej lehote (predpokladaným začiatkom plynutia tejto lehoty by mal byť zápis vecného bremena v katastri nehnuteľností ako deň vzniku obmedzenia užívania nehnuteľnosti). Po uplynutí uvedených lehôt tento nárok vlastníka dotknutej nehnuteľnosti zanikne. Ak nedôjde k dohode vlastníka nehnuteľnosti s držiteľom povolenia môžu uvedené subjekty podať príslušnému súdu návrh na rozhodnutie o výške jednorazovej náhrady. V prípade podania návrhu na súd dotknutým vlastníkom nehnuteľnosti plynie 6-mesačná lehota, a to odo dňa uplatnenia si tohto nároku u držiteľa povolenia. Stanovenie vyššie uvedených lehôt na uplatnenie jednorazovej náhrady zvyšuje mieru právnej istoty v jednotlivých vzájomných vzťahoch. Obdobnú právnu úpravu obsahuje tiež zákon o energetike. 
V prípade vzniku škody spôsobujúcej majetkovú ujmu vlastníka nehnuteľnosti dotknutej vecným bremenom, ten má nárok na náhradu škody podľa príslušných ustanovení Občianskeho zákonníka v prípade ak sa mu neposkytla jednorazová náhrada podľa § 10 odseku (6) až (8) novelizovaného znenia zákona o tepelnej energetike. 
Práva vlastníkov dotknutých nehnuteľností sú ďalej chránené uložením povinnosti držiteľovi povolenia konať len takým spôsobom, aby nezasahoval do ich práv, právom chránených záujmov nad mieru najmenšiu možnú na vykonanie činností podľa § 10 ods. (1). Zákon tiež ustanovuje povinnosť držiteľovi povolenia alebo ním povereným osobám uviesť zaťažené pozemky do pôvodného stavu alebo ak to nie je možné uhradiť vlastníkom týchto pozemkov spôsobenú škodu. 
Dôvod vzniku zákonného zápisu vecného bremena do katastra nehnuteľností je potrebné vidieť vo viacerých aspektoch súvisiacich s doterajšou právnou úpravou regulujúcou podnikanie v ostatných sieťových odvetviach v SR a tiež s existujúcimi aplikačnými problémami prevádzkovateľov sústav tepelných zariadení najmä pri rozširovaní verejných rozvodov tepla. Problémy so zriaďovaním a rozširovaním verejných rozvodov tepla na cudzích pozemkoch spôsobených nedostatočnou legislatívnou úpravou sa v konečnom dôsledku odzrkadľujú na zvyšovaní cien za teplo nielen pre odberateľov tepla ale najmä pre konečných spotrebiteľov. Tento fakt je spôsobený najmä zvyšovaním oprávnených nákladov držiteľov povolenia za zriaďovanie zmluvných vecných bremien. 
Ďalším negatívnym dôsledkom neexistencie právneho zakotvenia zákonného vecného bremena pre držiteľov povolenia na podnikanie s teplom je zvyšovanie nákladov spôsobených časovým predlžovaním realizácie jednotlivých projektov spojených s rozširovaním už existujúcich sústav tepelných zariadení. Častou príčinou nemožnosti zriaďovať vecné bremená v týchto veciach je nedostatočné vykonávanie ROEP-ov bývalými správami katastra. Tým zostáva značný počet pozemkov vlastnícky nevysporiadaných, a teda vytváranie a rozširovanie verejných rozvodov tepla v primeranom časovom horizonte sa stáva po právnej stránke takmer nezrealizovateľným. V priaznivejších prípadoch, keď sa podarí zistiť vlastníkov dotknutých nehnuteľností, sa subjekt obchodovania na trhu s teplom často dostáva do neriešiteľnej situácie, kedy vlastníci odmietajú uzatvárať dohody o zriadení vecných bremien za ceny podľa odborných znaleckých posudkov. Jednorazové odmeny vyžadované vlastníkmi nehnuteľností sú často neprimerane vysoké čo má za následok samotné zvyšovanie nákladov na rozširovanie sústav tepelných zariadení, a teda aj cien za teplo pre konečných spotrebiteľov. 
Vo všeobecnosti možno považovať zriadenie zákonného vecného bremena na uloženie sústav tepelných zariadení vo verejnom záujme. Verejný záujem môžeme považovať za taký záujem, ktorý prináša majetkový prospech alebo iný prospech všetkým občanom alebo mnohým občanom. (Čl. 3 ods. 2 ústavného zákona č. 357/2004 Z. z. o ochrane verejného záujmu pri výkone funkcií verejných funkcionárov v znení ústavného zákona č. 545/2005 Z. z.) 
Verejný záujem vo veci implementácie zákonného vecného bremena do zákona o tepelnej energetike potvrdzuje nielen obdobná právna úprava o vecnom bremene v § 11 zákona o energetike týkajúca sa ostatných sieťových odvetví ale tiež energetické koncepcie v oblasti tepelného hospodárstva jednotlivých miest a obcí. Predmetné energetické koncepcie už dlhodobo explicitne zdôrazňujú verejný záujem miest a obcí pri realizácii rozširovania sústav tepelných zariadení, čo má pozitívny vplyv na znižovanie cien za teplo, a teda znamená majetkový prospech pre mnohých občanov daného regiónu. 
 	O 	ČA 	Zapracované doplnením textu. 	
Verejnosť 	K § 33 a § 35 
ZÁSADNÁ : 

V § 33 odsek 1 písmeno a) znie: 
„a) na primeranú jednorazovú náhradu za nútené obmedzenie užívania nehnuteľnosti, za zriadenie zákonného vecného bremena a za nútené obmedzenie vlastníka pozemku v užívaní pozemku v ochrannom pásme za podmienok vyplývajúcich z § 12 ods. 6, 9 a 12 a na primeranú jednorazovú náhradu za užívanie časti sústavy tepelných zariadení tvoriacej verejný rozvod tepla, ktorej je vlastníkom,“ 

V § 35 odsek 1 písmeno b) sa slová „vyplývajúcich z § 10 ods. 2“ nahrádzajú slovami „vyplývajúcich z § 10“. 

Odôvodnenie: 
Zmeny uvedených zákonných ustanovení súvisia s navrhovanou právnou úpravou oprávnení držiteľa povolenia k cudzím nehnuteľnostiam v zmysle pripomienky uvedenej k § 10. 
 	O 	A 	Zapracované úpravou textu. 	
Verejnosť 	K prechodným ustanoveniam v § 38 
ZÁSADNÁ: 

Za § 38 sa vkladá nový § 38a, ktorý znie: 

„§ 38a Prechodné ustanovenia k úpravám účinným od 1.januára 2014 

(1) Oprávnenia k cudzím nehnuteľnostiam, ako aj obmedzenia ich užívania, ktoré vznikli pred účinnosťou tohto zákona, zostávajú nedotknuté. Na počítanie lehôt na uplatnenie nároku na jednorazovú náhradu za obmedzenie výkonu vlastníckych práv k nehnuteľnosti a na uplatnenie primeranej náhrady za obmedzenie výkonu vlastníckeho práva, ktoré vzniklo zriadením ochranného pásma a za vstup na cudzie nehnuteľnosti na účel vykonania rekonštrukcie, opráv a údržby sústavy tepelných zariadení, ktoré začali plynúť podľa doterajších predpisov sa použijú doterajšie predpisy. 

(2) Ustanovenie § 10 ods. 8 sa vzťahuje aj na sústavu tepelných zariadení alebo jej časť, ktorá bola zriadená pred nadobudnutím účinnosti tohto zákona. 

(3) Primeranú jednorazovú náhradu za nútené obmedzenie užívania nehnuteľnosti podľa § 10 ods. 5 primeranú jednorazovú náhradu za zriadenie vecného bremena podľa § 10 ods. 9 a primeranú jednorazovú náhradu za nútené obmedzenie v užívaní pozemku v ochrannom pásme podľa § 10 ods. 12 nemožno priznať v prípade obmedzení v užívaní nehnuteľnosti, za ktoré vlastníkovi dotknutej nehnuteľnosti patrila jednorazová náhrada za obmedzenie výkonu vlastníckych práv k nehnuteľnosti alebo primeraná náhrady za obmedzenie výkonu vlastníckeho práva, ktoré vzniklo zriadením ochranného pásma a za vstup na cudzie nehnuteľnosti na účel vykonania rekonštrukcie, opráv a údržby sústavy tepelných zariadení podľa doterajších predpisov. 

Odôvodnenie: 
Z dôvodu návrhu nového znenia § 10 zákona (pripomienka v bode 4) je potrebné upraviť aj režim časovej pôsobnosti nového ustanovenia, a to v záujme ochrany legitímnych očakávaní dotknutých subjektov a zohľadnenia zásady zákazu retroaktivity. Nový režim primeraných jednorazových náhrad vyplývajúcich zo zmeneného § 10 sa bude aplikovať len vo vzťahu k obmedzeniam v užívaní dotknutých nehnuteľností, ktoré vznikli po nadobudnutí účinnosti novely zákona o tepelnej energetike, t.j. vo vzťahu ku ktorým nebolo možné uplatniť primerané náhrady podľa znenia zákona pred novelizáciou. 
 	O 	A 	Zapracované doplnením textu. 	
Verejnosť 	K § 12 
ZÁSADNÁ: 

V § 12 odsek 1 sa slová „(ďalej len osvedčenie)“ nahrádzajú slovami „(ďalej len energetická politika)“. 

Odôvodnenie: 
Vzhľadom na navrhované zjednotenie terminológie pre príslušné rozhodnutia ministerstva a obce, na základe ktorých bude možné pristúpiť k výstavbe sústavy tepelných zariadení (bod 8), sa navrhuje vypustenie legislatívnej skratky osvedčenie a súčasne sa navrhuje zavedenie legislatívnej skratky energetická politika. 

V § 12 sa za písmeno g) dopĺňajú nové písmená h), i), j) a k), ktoré znejú: 

„h) možnosti pripojenia objektu spotreby tepla, pre ktorý sa má zabezpečovať dodávka tepla z navrhovanej sústavy tepelných zariadení alebo jej časti k existujúcemu účinnému centralizovanému zásobovaniu teplom a možnosti zabezpečovania dodávky tepla pre takýto objekt spotreby tepla z existujúceho účinného centralizovaného zásobovania teplom, 

i) dopadov navrhovanej sústavy tepelných zariadení alebo jej časti na životné prostredie, ak sa má navrhovanou sústavou tepelných zariadení alebo jej časťou nahradiť dodávka tepla zo zdroja v centralizovanom zásobovaní teplom, 

j) ekonomických dopadov navrhovanej sústavy tepelných zariadení alebo jej časti na koncových odberateľov a konečných spotrebiteľov, ktorí zostávajú pripojení k systému centralizovaného zásobovania teplom, ak sa má navrhovanou sústavou tepelných zariadení alebo jej časťou nahradiť dodávka tepla zo zdroja v centralizovanom zásobovaní teplom, 

k) splnenia podmienok skončenia odberu tepla podľa § 20, ak sa má navrhovanou sústavou tepelných zariadení alebo jej časťou nahradiť dodávka tepla zo zdroja v centralizovanom zásobovaní teplom, “ 

Odôvodnenie: 
Medzi obligatórne posudzované hľadiská pri vydávaání osvedčenia ministerstva sa navrhuje zaradiť aj posúdenie možnosti pripojenia objektu spotreby tepla k účinnému CZT a zásobovania tohto objektu spotreby tepla z účinného CZT (nadväzuje na bod 7a, 14 alebo 16 týchto pripomienok). Pokiaľ takáto možnosť existuje, nemalo by sa osvedčenie vydať. Ďalej sa navrhuje, aby ministerstvo skúmalo aj vplyv odpojenia sa od CZT na životné prostredie, ekonomických dopadov na koncových odberateľov a konečných spotrebiteľov, ktorí zostávajú pripojení k CZT (nadväzuje na bod 11) a v neposlednom rade aj splnenie podmienok skončenia odberu tepla vyplývajúcich z ust. § 20, a to v prípade, ak sa má prostredníctvom povoľovanej sústavy tepelných zariadení nahradiť dodávka tepla zo zdroja CZT. 

V § 12 odsek 3 písmene b) (nový odsek navrhovaný predkladateľom) sa na konci dopĺňa slovo „alebo“. 

Odôvodnenie: 
Navrhujeme, aby pre odmietnutie žiadosti o vydanie osvedčenia ministerstva postačilo preukázanie nesplnenia čo i len jednej zo skutočností vyplývajúcich z navrhovaného ustanovenia, t.j. zhoršenie vplyvu na životné prostredie, zhoršenie hospodárnosti účinného CZT alebo zvýšenie nákladov na teplo dodávané z účinného CZT (vždy popri súčasnom znížení odberu tepla z CZT). Podľa znenia navrhovaného predkladateľom totiž musia byť kumulatívne splnené všetky uvedené podmienky, čo nemožno považovať za správne. 

V § 12 sa za odsek 3 (predkladateľom navrhované nové ustanovenie) vkladá nový odsek 4, ktorý znie: 

„(4) Účastníkom konania o vydanie osvedčenia podľa odseku 1 je osoba, ktorá podala žiadosť o vydanie osvedčenia a dodávateľ tepla, ak sa žiada o vydanie osvedčenia na výstavbu sústavy tepelných zariadení alebo jej časti na vymedzenom území dodávateľa tepla zo zdroja tepla v centralizovanom zásobovaní teplom.“ 

Doterajšie odseky 4 až 8 sa označujú ako odseky 5 až 9. 

Odôvodnenie: 
Navrhujeme, aby sa v zákone ustanovilo, že účastníkom konania o vydanie osvedčenia ministerstva je okrem žiadateľa aj dodávateľ, ktorý dodáva teplo z CZT na vymedzenom území, na ktorom sa navrhuje výstavba sústavy tepelných zariadení alebo jej časti. Týmto doplnením sa nielenže dá reálny obsah inštitútu vymedzeného územia (ako územia, kde sa ukladá zásobovacia povinnosť), ale sa súčasne umožní ochrana práv a právom chránených záujmov dodávateľa tepla z CZT. 

§ 12 odseky 7 a 8 (doterajšie odseky 5 a 6) znejú: 

„(7) Výstavbu sústavy tepelných zariadení alebo jej časti s celkovým inštalovaným tepelným výkonom do 10 MW možno uskutočniť len na základe osvedčenia o súlade pripravovanej výstavby sústavy tepelných zariadení s koncepciou obce v oblasti tepelnej energetiky; toto osvedčenie vydáva obec a je záväzné12b). Obec osvedčenie nevydá, ak nastanú skutočnosti podľa odseku 3 alebo ak zámer výstavby sústavy tepelných zariadení alebo jej časti nie je v súlade s koncepciou obce v oblasti tepelnej energetiky. 
(8) O vydaní osvedčenia podľa odseku 7 rozhodne obec na základe žiadosti fyzickej osoby alebo právnickej osoby do 30 dní od jej doručenia a po vyhodnotení skutočností uvedených v odseku 2 písm. a) až k). Ustanovenia odsekov 3 až 6 sa primerane vzťahujú aj na konanie o vydanie osvedčenia obce podľa odseku 7. Na konanie o vydanie osvedčenia podľa odseku 7 sa vzťahuje všeobecný predpis o správnom konaní 13aa); o odvolaní voči rozhodnutiu obce o vydaní alebo nevydaní osvedčenia rozhoduje ministerstvo.“ 

Poznámka pod čiarou k odkazu 13aa) znie: 
„13aa) Zákon č. 71/1967 Zb. o správnom konaní (správny poriadok) v znení neskorších predpisov.“ 

Odôvodnenie: 
Navrhuje sa zlúčenie terminológie pri povoľovaní zariadení s inštalovaným výkonom nad 10 MW a zariadení s inštalovaným výkonom do 10 MW, keďže naďalej pretrvávajú interpretačné nejasnosti ohľadne povahy záväzného stanoviska obce, pričom úmyslom zákonodarcu nebolo vytvorenie osobitného povoľovacieho režimu pre zariadenia s vyšším inštalovaným výkonom a nižším inštalovaným výkonom, ale len preniesť rozhodovaciu právomoc na obce. V súčasnosti sa záväzné stanoviská obcí vydávajú často bez formálnych náležitostí vyžadovaných pre administratívne rozhodnutia, čo znemožňuje preskúmanie procesu rozhodovania o povoľovanom zámere. Obce často vydávajú záväzné stanoviská len s poukazom na ust. § 140b Stavebného zákona, ba dokonca je možné stretnúť sa aj s právnym názorom, že ak je obec stavebným úradom (čo je takmer vždy) nemá postavenie dotknutého orgánu (ust. § 140a ods. 1 písm. b) Stavebného zákona) a teda nevydáva žiadne záväzné stanoviská (ani záväzné stanovisko v zmysle zákona o tepelnej energetike). Pojem záväzné stanovisko obce v intenciách ust. § 12 zákona o tepelnej energetike býva tak v praxi často stotožňovaný so záväznými stanoviskami dotknutých orgánov v stavebnom konaní. 
Navrhujeme preto zjednotiť terminológiu a doterajšie záväzné stanoviská obcí označiť ako osvedčenia obcí, čím sa jednoznačne zadefinuje charakter osvedčenia obce ako samostatného rozhodnutia obce vydávaného v osobitnom konaní oddelene od stavebného konania (ba dokonca v konaní podľa Správneho poriadku, v rámci ktorého sa zabezpečí zohľadnenie všetkých procesných práv dotknutých účastníkov). Súčasne navrhujeme výslovne ustanoviť, že obec musí v konaní vyhodnotiť skutočnosti podľa odseku 2 písm. a) až k), a to nielen odkazom na primerané použitie ustanovenia odseku 2; takáto formulácia jednoznačne uloží obci povinnosť tieto hľadiská posúdiť a vyhodnotiť. Z rovnakého dôvodu navrhujeme v odseku 7 výslovne špecifikovať prípady, kedy obec osvedčenie vydať nesmie, t.j. ak pôjde o prípad podľa odseku 3 alebo ak navrhovaný zámer nebude v súlade s koncepciou obce v oblasti tepelného hospodárstva. 
Ďalej navrhujeme, aby účastníkom konania o vydanie osvedčenia obce bol popri žiadateľovi aj dodávateľ tepla z CZT, nakoľko výstavbou ďalšieho zariadenia na výrobu tepla na jeho vymedzenom území bývajú spravidla jeho práva a právom chránené záujmy významne dotknuté (súvisí s pripomienkou uvedenou v bode 8). Zároveň navrhujeme ustanoviť ministerstvo hospodárstva ako odvolací orgán, a to z dôvodu rezortnej blízkosti (na rozdiel od súdu, ktorý rozhoduje v súčasnosti v odvolaniach obcí podľa § 27 ods. 2 zákona č. 369/1990 Zb. o obecnom zriadení). 

V § 12 odseku 9 sa na konci bodka nahrádza čiarkou a dopĺňajú sa nasledovné slová „ktorého stanovisko je záväzné.12b) Dodávateľ tepla má súčasne postavenie účastníka osobitného konania13b), ak sa povoľuje výstavba sústavy tepelných zariadení alebo jej časti na vymedzenom území dodávateľa tepla zo zdroja tepla v centralizovanom zásobovaní teplom.“ 

Poznámka pod čiarou k odkazu 13b znie: 
„13b) § 59 ods. 1 písm. c) zákona č. 50/1976 Zb. v znení neskorších predpisov a § 14 ods. 1 zákona č. 71/1967 Zb.“ 

Odôvodnenie: 
Z dôvodu interpretačných nejasností navrhujeme v zákone explicitne upraviť, že stanovisko, ktoré dodávateľ tepla ako dotknutý orgán v stavebnom konaní podáva, bude mať povahu záväzného stanoviska podľa § 140b ods. 1 Stavebného zákona; uvedený názor pritom zdieľa aj Ministerstvo dopravy, výstavby a regionálneho rozvoja SR (ako ústredný orgán štátnej správy pre oblasť stavebného poriadku), ktoré vyslovilo v rozhodnutí č. 11940/2013/B622-SV/z.30680 zo dňa 20.5.2013: „Stavebný úrad ako aj krajský stavebný úrad nesprávne posúdili postavenie spoločnosti..., ktorá je vlastníkom zariadenia technického vybavenia územia a vzhľadom na uvedené má v predmetnom konaní postavenie dotknutého orgánu, pričom však v spisovom materiáli absentuje záväzné stanovisko tohto dotknutého orgánu uplatnené podľa § 140b stavebného zákona.“ 
Súčasne navrhujeme doplniť aj druhú vetu, ktorá jednoznačne vymedzí, že v prípadoch, kedy sa povoľuje výstavba sústavy tepelných zariadení alebo jej časti na vymedzenom území iného dodávateľa tepla, pokiaľ súčasne takýto dodávateľ zásobuje teplom zo zdroja v centralizovanom zásobovaní teplom. Uvedeným doplnením sa tak odstráni súčasná prax mnohých stavebných úradov, ktoré odmietajú priznať dodávateľom tepla postavenie účastníka stavebného konania napriek tomu, že jeho právne postavenie bude odpojením sa celkom zjavne dotknuté. Niektoré stavebné úrady túto prax dokonca odôvodňujú právnou nemožnosťou zastávať súčasne postavenie dotknutého orgánu a účastníka konania, aj keď je zrejmé, že dotknutý orgán a účastník sledujú iné záujmy (verejnoprávne vs. súkromnoprávne). Tu si súčasne dovoľujeme poukázať na aktuálny rozsudok Najvyššieho súdu SR spis. zn. spis. značka 5Sžp/21/2012 zo dňa 27.6.2013 (kauza stavebného povolenia pre výstavbu JE Mochovce), v ktorom súd judikoval potrebu širšieho chápania účastníctva v stavebnom konaní. 

V § 12 sa za odsek 9 vkladá nový odsek 10, ktorý znie: 

„(10) Ustanovenia odsekov 1 až 9 sa primerane vzťahujú aj na zmeny a úpravy v existujúcich sústavách tepelných zariadení, pre ktoré sa vyžaduje povolenie podľa osobitných predpisov.13c)“ 

Poznámka pod čiarou k odkazu 13c znie: 
„13c) § 55 ods. 1 písm. b) zákona č. 50/1976 Zb. v znení neskorších predpisov.“ 

Odôvodnenie: 
Z dôvodu odstránenia interpretačných nejasností v súvislosti s pojmom „výstavba sústavy tepelných zariadení alebo jej časti“ sa navrhuje záväzne ustanoviť, že vydanie osvedčenia ministerstva alebo osvedčenia obce sa bude vyžadovať aj pri zmenách alebo úpravách v existujúcich sústavách tepelných zariadení, pre ktoré sa vyžaduje stavebné povolenie. V praxi totiž často dochádza k výstavbe lokálnych kotolní bez toho, aby došlo k fyzickému odpojeniu sa od sústavy tepelných zariadení. 
 	O 	ČA 	K §12 ods. 1: Slová "dlhodobá koncepcia Energetickej politiky" vo všetkých tvaroch sa v celom texte zákona nahrádzajú slovami „energetická politika“ v príslušnom tvare. 
K §12 ods. 2: 
Pripomienka presahuje vecný rámec predkladaného návrhu zákona. 
K §12 ods. 3 písm. b): 
Zapracované doplnením textu. 
K §12 ods. 4: 
Zapracované doplnením textu. 
K §12 ods. 7 a 8 
Riešenie problémov aplikačnej praxe bude obsiahnuté v novom stavebnom zákone. Pripomienka presahuje vecný rámec predkladaného návrhu zákona. 
K §12 ods. 9 
Zapracované doplnením textu. 
K §12 ods. 10 
Zapracované doplnením textu. 
 	
Verejnosť 	K § 31 
ZÁSADNÁ: 

V § 31 písmene a) sa slová „s dlhodobou koncepciou energetickej politiky Slovenskej republiky“ nahrádzajú slovami „s energetickou politikou“. 

Odôvodnenie: 
Navrhovaná zmena súvisí so zavedením legislatívnej skratky v zmysle pripomienky k § 12. 

V § 31 písmene c) (doterajšie písm. b) sa v celom texte slová „záväzné stanovisko“ nahrádzajú slovami „osvedčenie“. 

Odôvodnenie: 
V ust. § 31 písm. c) sa navrhuje zmena terminológie zo záväzného stanoviska obce na osvedčenie obce, a to v intenciách pripomienky k § 12 ods.7.a 8.(pôvodne 5 a 6). 
 	O 	ČA 	Osvedčenie je dokument ktorý vydá MH SR ku konkrétnej žiadosti o jeho vydanie a nie všeobecné resp. koncepčné vyjadrenie s účinkom v rámci celej SR 
Slová "dlhodobá koncepcia Energetickej politiky" vo všetkých tvaroch sa v celom texte zákona nahrádzajú slovami „energetická politika“ v príslušnom tvare. 
 	
Verejnosť 	K § 13 
ZÁSADNÁ: 

V § 13 sa za odsek 2 vkladajú nové odseky 3 a 4, ktoré znejú: 

„(3) K žiadosti podľa odseku 1 priloží žiadateľ tiež písomné vyhodnotenie skutočností podľa § 12 ods. 2 písm. i) a j) vypracované odborne spôsobilou osobou.13d) 

(4) K žiadosti podľa odseku 1 priloží žiadateľ tiež stanovisko dodávateľa tepla zo zdroja v centralizovanom zásobovaní teplom k skutočnostiam podľa § 12 ods. 2 písm. h) a k).“ 

Doterajšie odseky 3 až 6 sa označujú ako odseky 5 až 8. 

Poznámka pod čiarou k odkazu 13d znie: 
„13d) § 16 ods. 1 zákona č. 382/2004 Z. z. o znalcoch, tlmočníkoch a prekladateľoch a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov.“ 

Odôvodnenie: 
Uvedená pripomienka reaguje na doplnenie ust. § 12 ods. 2 o ďalšie hľadiská, ktoré je potrebné v rámci konania o vydanie osvedčenia ministerstva posúdiť a vyhodnotiť (bod 6), a to tak, že sa ukladá žiadateľovi povinnosť doložiť k žiadosti aj príslušné posudky vypracované znalcami z príslušného odboru, ktorými sa preukáže vplyv odpojenia sa od CZT na životné prostredie a ekonomické dopady na zostávajúcich koncových odberateľov a konečných spotrebiteľov. Zároveň sa ukladá žiadateľovi, aby k žiadosti priložil aj vyjadrenie dodávateľa tepla zo zdroja CZT k splneniu podmienok skončenia odberu tepla, čo súvisí s pripomienkou k § 12. 

§ 13 ods. 7 (doterajší odsek 5) znie: „V písomnej žiadosti o vydanie osvedčenia obce podľa § 12 ods. 7 fyzická osoba alebo právnická osoba uvedie rovnaké údaje, aké sú uvedené v odsekoch 1 až 4. Ustanovenie odseku 5 sa primerane vzťahuje aj na konanie o vydanie osvedčenia obce podľa § 12 ods. 7.“ 
V § 13 ods. 8 sa slová „v záväznom stanovisku12b) podľa § 12 ods. 5“ nahrádzajú slovami: „v osvedčení podľa § 12 ods. 7“. 

Odôvodnenie: 
Pripomienka súvisí s legislatívno-technickými úpravami a prečíslovaním odsekov v ust. § 13, ktoré vyplývajú z pripomienok k §12 a § 13. 
 	O 	N 	Pripomienka presahuje vecný rámec navrhovaného zákona. 	
Verejnosť 	K § 29 
ZÁSADNÁ: 

V § 29 ods. 3 sa za slová „podľa odseku 2“ vkladajú nasledovné slová: „písm. b)“. 

Odôvodnenie: 
V spojení s pripomienkou k § 12 sa navrhuje, aby sa konanie o vydanie osvedčenia ministerstva riadilo správnym poriadkom. Zabezpečí sa tým vyššia miera ochrany záujmov účastníkov tohto konania. 
 	O 	A 	Zapracované doplnením textu. 	
Verejnosť 	K § 15, - Súvisiace so zákonom 250/2012 Z. z. 
ZÁSADNÁ: 

V § 15 odsek 1 sa vkladá nové písmeno a), ktoré znie: 
„a) pripojiť k verejnému rozvodu tepla, prostredníctvom ktorého zabezpečujú centralizované zásobovanie teplom na vymedzenom území každého, kto o to požiada, ak sú splnené technické podmienky a obchodné podmienky pripojenia k verejnému rozvodu tepla a po úhrade ceny za pripojenie schválenej alebo určenej úradom,13e)“. 

Doterajšie písmená a) až c) sa označujú ako b) až d). 

Poznámka pod čiarou k odkazu 13e znie: 
„13e) § 11 ods. 3 písm. d) zákona č. 250/2012 Z. z. o regulácii v sieťových odvetviach.“ 

Za článok I návrhu zákona sa vkladá nový článok II, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 250/2012 Z. z. o regulácii v sieťových odvetviach, v rámci ktorého sa ako bod 1. navrhuje nasledovné: 

V § 11 ods. 3 za písmeno c) vkladá nové písmeno d), ktoré znie: 
„d) pripojenie k verejnému rozvodu tepla.“ 

V článku II (bod B.5) sa v rámci bodu 2. (doplnenie zákona č. 250/2012 Z. z.) navrhuje nasledovné: 
V § 14 ods. 5 písm. c) sa slová „§ 11 ods. 3 písm. a) až c)“ nahrádzajú slovami „§ 11 ods. 3 písm. a) až d)“. 

Odôvodnenie : 
V súvislosti s návrhom zavedenia prednostného pripájania objektov spotreby tepla k verejnému rozvodu tepla sa javí ako potrebné zaviesť zákonnú povinnosť výrobcu a dodávateľa tepla, ktorí prevádzkujú verejný rozvod a prostredníctvom ktorého zabezpečujú centralizované zásobovanie teplom každého, kto splní obchodné a technické podmienky pripojenia a zaplatí cenu za pripojenie; tá musí pritom podliehať cenovej regulácii vykonávanej úradom, čo vyžaduje doplnenie zákona o regulácii v sieťových odvetviach. Návrh paragrafového znenia týchto pripomienok pritom vychádza z konceptu pripájania účastníkov trhu s elektrinou a plynom k sústave resp. sieti, ktorý vyplýva zo zákona o energetike. 
 	O 	N 	§ 15 nie je predmetom predkladaného návrhu zákona. 	
Verejnosť 	K § 21 
ZÁSADNÁ: 

§ 21 odsek 3 až 5 znie: 
„(3) Ak sa na vymedzenom území dodávateľa tepla zo zdroja v centralizovanom zásobovaní teplom, ktorý dodáva teplo účinným centralizovaným zásobovaním teplom plánuje výstavba objektu spotreby tepla s predpokladanou ročnou spotrebou tepla 100 000 kWh a viac, musí byť takýto objekt spotreby tepla pripojený k účinnému centralizovanému zásobovaniu teplom; to neplatí, ak kapacita existujúceho účinného centralizovaného zásobovania teplom nie je dostatočná pre zabezpečenie dodávky tepla pre objekt spotreby tepla a jej prípadné rozšírenie alebo prípadné rozšírenie účinného centralizovaného zásobovania teplom nemožno vykonať za primerané náklady a v primeranom čase. 

(4) Ak má byť v objekte spotreby tepla podľa odseku 3 postavené tiež zariadenie na výrobu tepla, fyzická osoba alebo právnická osoba je povinná preukázať aj osvedčenie podľa § 12 ods. 1 alebo 6.“ 

(5) Pri výstavbe objektu spotreby tepla na vymedzenom území je dodávateľ tepla v konaní podľa osobitného predpisu 13) dotknutým orgánom,13a) ktorého stanovisko je záväzné.12b) Dodávateľ tepla má súčasne postavenie účastníka osobitného konania13b), ak sa povoľuje výstavba objektu spotreby tepla podľa odseku 3 na vymedzenom území dodávateľa tepla zo zdroja tepla v centralizovanom zásobovaní teplom.“ 

Odôvodnenie: 
Navrhuje sa ustanoviť povinnosť pripojenia objektov spotreby tepla s predpokladanou ročnou spotrebou tepla nad 100 000 kWh k účinnému CZT, ak sa na vymedzenom území dodávateľa tepla takéto účinné CZT nachádza. Pokiaľ bude však stavebník objektu spotreby tepla žiadať aj výstavbu samostatného zdroja tepla, pre takýto zdroj sa bude vyžadovať osvedčenie ministerstva alebo obce podľa § 12 zákona. Aj v stavebnom konaní ohľadne objektu spotreby tepla bude mať dodávateľ tepla postavenie dotknutého orgánu, prípadne účastníka konania, ak pôjde o objekt spotreby tepla s predpokladanou ročnou spotrebou nad 100 000 kWh , ktorý je budovaný na vymedzenom území dodávateľa. Súčasné znenie § 21, ods. (3) tohto zákona rieši len situáciu, keď dodávateľ tepla dodáva teplo z obnoviteľných zdrojov. V prípade, že dodávateľ tepla dodáva teplo z vysokoúčinnej kombinovanej výroby, resp. kombináciou výroby z obnoviteľných zdrojov a vysokoúčinnej kombinovanej výroby nie je riešené. Zároveň je dodávateľ povinný takto vyrábanú tepelnú energiu za podmienok stanovených týmto zákonom (§ 21) odoberať od iných výrobcov tepla. Zásobovanie v tomto prípade je podmienené aj tým, že takýmto podmienkam vyhovuje aj rozvod tepla. 
 	O 	N 	Predložený návrh zákona obsahuje uvedené požiadavky. 	
Verejnosť 	K § 19 
ZÁSADNÁ: 

§ 19 odsek 1 a 2 znejú: 
„(1) Dodávka tepla sa uskutočňuje na základe zmluvy o dodávke a odbere tepla medzi dodávateľom a odberateľom. 

(2) Zmluvou o dodávke a odbere tepla sa dodávateľ zaväzuje dodať odberateľovi teplo do dohodnutého odberného miesta za dohodnutú cenu, ktorá musí byť v súlade s určeným spôsobom cenovej regulácie.15)“ 

Poznámka pod čiarou k odkazu 15 znie: 
„15) § 12 zákona č. 250/2012 Z. z.“ 

Odôvodnenie: 
Keďže aj zmluva o dodávke a odbere tepla je bežným (aj keď špecifickým) záväzkovo-právnym vzťahom, z princípu zmluvnej slobody vyplýva požiadavka o čo najjednoduchšie vymedzenie podstatných náležitostí zmluvy, ktorých dojednanie má za následok uzavretie platnej zmluvy. Zákon by v žiadnom prípade nemal vyžadovať dojednanie príliš veľkého počtu podstatných náležitostí ako tomu bolo doposiaľ, keď v platnom znení ustanovenia § 19 ods. 2 požaduje dojednanie až 12-tich podstatných náležitostí. V praxi sa tak často stáva, že si zmluvné strany nedojednajú niektorú z takto prísne vymedzených podstatných náležitostí, dôsledkom čoho je nedojednanie platnej zmluvy o dodávke a odbere tepla. Reálne však dodávke tepla nič nebráni, nakoľko sa z vecného hľadiska spravidla jedná o nepodstatnú obsahovú náležitosť; zákon ju však považuje za náležitosť podstatnú. Často krát sa tiež dodávka tepla uskutočňuje bez uzavretej písomnej zmluvy, avšak ústne alebo konkludentne dojednaná zmluva nie je platnou zmluvou napriek zjavnému konsenzu zmluvných strán (nebola totiž uzavretá písomne). V oboch prípadoch tak vzniká neoprávnený odber tepla. Navrhujeme preto, aby sa významne zjednodušil proces uzavierania zmlúv o dodávke a odbere tepla a aby zákon vyžadoval pre platné uzavretie zmluvy len dohodu o skutočne podstatných náležitostiach zmluvy, a teda o tom, že sa odberateľovi dodá teplo do dohodnutého odberného miesta a o cene, ktorá však musí byť v súlade s cenovou reguláciou. Ostatné náležitosti sú jednak predmetom úpravy príslušných zákonov a vyhlášok (a teda nedá sa od nich zmluvne odchýliť), ale tiež predmetom dohody zmluvných strán. Takáto úprava osobitných zmluvných typov je pritom bežná v civilnom práve (viď obchodný zákonník aj občiansky zákonník). 
 	O 	A 	Úprava prvej vety odseku 2 umožní dohodu medzi dodávateľom a odberateľom.  	
Verejnosť 	K § 33 
ZÁSADNÁ: 

V § 33 odsek 3 sa za písmeno a) vkladajú nové písmená b) a c), ktoré znejú: 

„b) umožniť držiteľovi povolenia na rozvod tepla distribúciu tepla a teplej úžitkovej vody koncovým odberateľom alebo konečným spotrebiteľom prostredníctvom časti tepelnej sústavy tvoriacej verejný rozvod tepla, ktorej je vlastníkom a ktorá sa nachádza na vymedzenom území tohto držiteľa povolenia na rozvod tepla, 

c) udržiavať sústavu tepelných zariadení tvoriacu verejný rozvod tepla, ktorej je vlastníkom v prevádzkyschopnom stave, ak sa na jej údržbe a opravách za náhradu nedohodol s držiteľom povolenia na rozvod tepla, na ktorého vymedzenom území sa sústava tepelných zariadení nachádza,“ 

Doterajšie písmená b) až d) sa označujú ako písmená d) až f). 

Odôvodnenie: 
V praxi nastávajú prípady, kedy je vlastník časti verejného rozvodu tepla osobou odlišnou od držiteľa povolenia na rozvod tepla, na ktorého vymedzenom území sa táto časť verejného rozvodu nachádza. Navrhujeme preto ustanoviť, aby vlastník takejto časti sústavy tepelných zariadení bol povinný za primeranú jednorazovú náhradu (bod 4a) umožniť distribúciu tepla, a to v prospech držiteľa povolenia na rozvod tepla. Obdobne navrhujeme, aby takýto vlastník bol povinný udržiavať časť sústavy v prevádzkyschopnom stave alebo sa dohodnúť s držiteľom povolenia na opravách a údržbách za náhradu. 
 	O 	N 	Pripomienka presahuje vecný rámec navrhovaného zákona. 	
Verejnosť 	Súvisiace so Zákonom 582/2004 Z. z. o miestnych daniach. 
ZÁSADNÁ: 

Za článok II návrhu zákona sa vkladá nový článok III, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 582/2004 Z. z., o miestnych daniach a miestnom poplatku za komunálne odpady a drobné stavebné odpady v znení neskorších predpisov, v rámci ktorého sa ako bod 1. navrhuje nasledovné: 

V § 30 odsek 3 druhá veta znie: „Osobitným užívaním verejného priestranstva nie je užívanie verejného priestranstva v súvislosti s údržbou, opravami, výmenou, odstránením poruchy alebo havárie rozvodov a verejných sietí.22b)“ 

Odôvodnenie: 
V praxi nastávajú prípady, kedy obce ukladajú držiteľom povolenia na rozvod tepla miestnu daň za užívanie verejného priestranstva v súvislosti s tzv. rozkopávkami, ktorých účelom je údržba, oprava a výmena rozvodov tepla. Novelou zákona o miestnych daniach účinnou od 1.12.2012 sa síce spod definície osobitného užívania verejného priestranstva vypustilo užívanie v súvislosti s odstránením poruchy alebo havárie rozvodov, uvedené však nie je postačujúce, pretože držitelia povolení musia v záujme zachovania prevádzkyschopnosti rozvodov uskutočňovať tiež pravidelné opravy, údržbu a výmenu rozvodov, tzn. aj činnosti, ktoré nemožno subsumovať pod odstraňovanie poruchy alebo havárie. Účelom týchto činností je pritom práve predchádzanie vzniku porúch a havárií. Z uvedeného dôvodu navrhujeme rozšíriť uvedenú zákonnú výnimku aj o takéto činnosti. 
 	O 	N 	Pripomienka presahuje vecný rámec navrhovaného zákona. 	
Verejnosť 	k § 20 
ZÁSADNÁ: 

§ 20 odsek (3) sa mení a znie: 
„(3) Skončiť odber tepla môže odberateľ aj dohodou s dodávateľom, ak odberateľ uhradí dodávateľovi ekonomicky oprávnené náklady vyvolané odpojením odberateľa od sústavy tepelných zariadení dodávateľa. Ak dodávateľ tepla vo svojej dodávke tepla dodáva viac ako 10 % a menej ako 60 % tepla vyrobeného z obnoviteľných zdrojov energie alebo zo zdrojov s vysoko účinnou kombinovanou výrobou elektrina a tepla, alebo ich kombináciou, odberateľ tepla môže skončiť odber tepla len vtedy, ak zabezpečí dodávku tepla vyrobeného z obnoviteľných zdrojov energie alebo zo zdrojov z vysoko účinnou kombinovanou výrobou elektrina a tepla, alebo ich kombináciou, v podiele o 20 % vyššom ako má súčasný dodávateľ tepla. Ak dodávateľ tepla vo svojej dodávke tepla dodáva viac ako 60 % tepla vyrobeného z obnoviteľných zdrojov energie alebo zo zdrojov z vysoko účinnou kombinovanou výrobou elektrina a tepla alebo, ich kombináciou,, odberateľ tepla môže skončiť odber tepla len vtedy, ak zabezpečí celú dodávku tepla, vyrobeného z obnoviteľných zdrojov energie s výnimkou tepla, ktoré vzniká pri zapálení obnoviteľného zdroja energie fosílnym palivom alebo zo zdrojov z vysoko účinnou kombinovanou výrobou elektrina a tepla, alebo ich kombináciou.“. 

Odôvodnenie: 
Súčasné znenie § 20, ods. (3) tohto zákona rieši len situáciu, keď dodávateľ tepla dodáva teplo z obnoviteľných zdrojov. Odpojenie odberateľa v prípade, že dodávateľ tepla dodáva teplo z vysokoúčinnej kombinovanej výroby, resp. kombináciou výroby z obnoviteľných zdrojov a vysokoúčinnej kombinovanej výroby nie je riešené a odpájanie odberateľov u takéhoto dodávateľa môže mať vážne ekonomické a prevádzkové dôsledky. Zároveň je dodávateľ povinný takto vyrábanú tepelnú energiu za podmienok stanovených týmto zákonom (§ 21) odoberať od iných výrobcov tepla. 
 	O 	N 	Pripomienka presahuje vecný rámec navrhovaného zákona. 	
Verejnosť 	Legislatívno technické pripomienky 
Navrhujeme v zákone upraviť a doplniť základné pojmy, resp. ich zosúladiť s inými nadväznými právnymi normami takto: 

§ 1 ods. 1 písm. g) – ustanovenie sa dá podradiť pod písm. a), b) alebo f) 

§ 1 ods. 3 písm. c) – zákon č. 182/1993 Z. z. o vlastníctve bytov a nebytových priestorov v znení neskorších predpisov pojmy „spoločenstvo vlastníkov bytov a nebytových priestorov“ ani „správca budovy“ nepozná, používa iba skratku „spoločenstvo“ alebo spojenie „spoločenstvo vlastníkov bytov a nebytových priestorov v dome“ a skratku „správca“ – teda zjednotiť terminológiu s osobitným zákonom 

§ 1 ods. 3 písm. c) – v zákone sa ďalej používa skôr „...rozpočítava množstvo tepla...“, nie „...rozpočítava vyrobené teplo...“ – navrhujem buď zjednotiť, alebo celú terminológiu upraviť („rozpočítava“ sa skôr náklad na výrobu tepla ako množstvo tepla, „rozpočítavanie“ vo všeobecnosti nie je vhodný pojem, ide o bohemizmus, slovenský jazyk používa pre tento proces slovo „rozdeľovanie“) 

§ 2 písm. d) – definovaný je iba pojem „dodávateľ“, ale zákon ďalej používa „dodávateľ“ aj „dodávateľ tepla“ – navrhujem zjednotiť, zrejme definovať a používať pojem „dodávateľ tepla“ (podobne ako napr. „výrobca tepla“) 

§ 2 písm. e), f) a s) – terminologická nejednotnosť pri definíciách odberateľ, koncový odberateľ, konečný spotrebiteľ, nejasnosť definícií; 

§ 2 písm. f) – pojem „prevádzkovateľ centrálneho zdroja tepla“ nie je definovaný a nie je ani zrejmé, kto ním má byť (napr. vlastník alebo užívateľ centrálneho zdroja tepla) 

§ 2 písm. m) – vypustiť „držiteľa povolenia“ – nie je zrejmé, aký vzťah má mať držiteľ povolenia k časti sústavy tepelných zariadení (vlastník, užívateľ...) 

§ 2 písm. s) – definícia „centrálny zdroj tepla v budove“ 
- pojem „budova“ – nie je správna legislatívna technika, poznámka odkazuje na stavebný zákon a definíciu bytovej budovy, pričom sa odkazuje iba na niektoré typy bytových budov [§ 43b ods. 1 písm. a) a c) stavebného zákona]; keďže poznámka pod čiarou v zákone nie je záväzná, musí byť už z textu zákona zrejmé, čo sa pojmom budova myslí; navrhujem priamo do zákona uviesť definíciu budovy; navyše, poznámka pod čiarou by mala byť uvedená pri prvom použití pojmu v zákone 
- nie je zrejmé, čo znamená „ústredné vykurovanie“ 
- nie je zrejmé, čo znamená „vonkajší rozvod tepla“ 

§ 2 písm. t) – pojem „centrálny okrskový zdroj“ sa ďalej v zákone nepoužíva, preto je definícia nadbytočná 

§ 2 písm. v) pojem „centralizovaným zásobovaním teplom“ .... definícia je už v ust . § 12 ods. 2 písm. f) „na účely tohto zákona sa systémom centralizovaného zásobovania teplom rozumie systém prepojenia jedného alebo viacerých zariadení na výrobu tepla s verejným rozvodom tepla“ zjednotiť definíciu. 

§ 4 ods. 5 – ustanovenie bolo medzičasom zmenené zákonom č. 251/2012 Z.z. o energetike a v zásade pokrýva obsah tohto ustanovenia 

§ 11 ods. 4 písm. b) a c) – znenie týchto ustanovení by malo byť dané do súladu s ustanoveniami ods. 2 písm. d) a e) 

§ 12 ods. 3 písm. a) až c) – medzi písm. b) a c) by mala byť spojka „a“, alebo „alebo“ podľa toho, čo týmto ustanovením chce zákonodarca stanoviť 

§ 18 ods. 4 písm. a) – nesprávna legislatívna technika – časť vety „najneskôr ...“ by mala byť v prechodných ustanoveniach a účinnosť tohto ustanovenia odložená do uvedeného dátumu 

§ 18 ods. 6 písm. e) – nie je zrejmé, čo sa rozumie počtom osôb v budove (vlastníkov, užívateľov...), ku ktorému dátumu bude potrebné informáciu podať (počet osôb v budove sa môže v priebehu roka meniť) a ako bude možné tento údaj overiť 

§ 20 ods. 1 – je možná interpretácia, že odberateľom sa myslí aj koncový odberateľ a koncovým odberateľom aj konečný spotrebiteľ (spôsobené nejasnými definíciami pojmov „koncový odberateľ“ a „konečný spotrebiteľ“) – v takom prípade by zmena tohto ustanovenia nemala zmysel 

§ 21 – zjednotiť pojmy „na vymedzenom území“, „vo vymedzenom území“; nie je jasné, čo sa myslí „projektovanou ročnou potrebou“ – jednak, aká je to „projektovaná“ a jednak, či slovo „potreba“ nemá byť nahradené slovom „spotreba“ 

§ 22 ods. 3 – „tepelné zariadenie“ nie je definované (iba sústava tepelných zariadení), rovnako nie je definovaná „prípojka tepla“ (iba tepelná prípojka), nie je zrejmé, kto je prevádzkovateľ alebo dodávateľ tepla 
 	O 	ČA 	Zapracované úpravou textu. 	
Verejnosť 	K § 2, k § 11, k § 12, k § 15, k § 16, k § 19, k § 20, k § 21, k § 22, k § 25, k § 26, 
K § 2 písm. s) 

V § 2 písm. s) (predložené predkladateľom) navrhujeme doplniť text o slová „alebo na ústredné vykurovanie a“ nasledovne: 

s) centrálnym zdrojom tepla v budove2a) zariadenie na výrobu tepla určené na ústredné vykurovanie, alebo na ústredné vykurovanie a spoločnú prípravu teplej úžitkovej vody alebo iné využitie pre budovu alebo viac budov bez vonkajšieho rozvodu tepla, 

Zdôvodnenie: 
Navrhovaná zmena je len spresnením formulácie. 

K § 2 písm. t) 

V § 2 písm. t) (predloženom predkladateľom) navrhujeme doplniť text o slová „alebo na ústredné vykurovanie a“ nasledovne: 

t) centrálnym okrskovým zdrojom tepla zariadenie na výrobu tepla s maximálnym príkonom do 20 MW určené na ústredné vykurovanie, alebo na ústredné vykurovanie a spoločnú prípravu teplej úžitkovej vody alebo iné využitie pre viac budov s vonkajším rozvodom tepla, 

Zdôvodnenie: 
Navrhovaná zmena je len spresnením formulácie. 

K § 2 
V § 2 navrhujeme opraviť číslovanie písmen. Počnúc písmenami s), u), s) : 
Navrhujeme opraviť číslovanie nasledovne : s), t), u) a následne číslovanie opraviť v abecednom poradí. 

K § 11 ods. (3) 

V § 11 ods. (3) navrhujeme pôvodné znenie textu „šesť mesiacov“ zmeniť na „tri mesiace“ nasledovne: 

(3) Právnická osoba podľa odseku 1 oznámi úradu skončenie činnosti podľa odseku 1 najmenej tri mesiace pred jej skončením. 

Zdôvodnenie: 
Navrhujeme zmeniť šesť mesiacov na tri mesiace vzhľadom na existujúcu dynamiku podnikateľského prostredia. 

K § 12 ods. (2) 

V § 12 ods. (2) navrhujeme vypustiť text „a po vyhodnotení“ 

(2) O vydaní osvedčenia rozhodne ministerstvo na základe písomnej žiadosti podľa odseku 1 do 30 dní od jej doručenia. 

Zdôvodnenie: 
Uvedené navrhujeme vypustiť, nakoľko je zrejmé, že ministerstvo rozhodne o žiadosti po jej vyhodnotení. 

K § 13 ods. (2) 

V § 13 ods. (2) navrhujeme doplniť text „v súlade s §12 ods. 7“ nasledovne: 
(2) K žiadosti podľa odseku 1 fyzická osoba alebo právnická osoba dokladá záväzné stanovisko obce, v súlade s §12 ods. 7, o súlade výstavby sústavy tepelných zariadení, na ktoré žiada vydať osvedčenie s koncepciou rozvoja obce v oblasti tepelnej energetiky. 

Zdôvodnenie: 
Navrhovaná zmena je len spresnením formulácie. 

K § 15 ods. (1) 

V § 15 ods. (1) navrhujeme nasledovné znenie: 

(1)Výrobca a dodávateľ sú povinní 
a) vyrábať a dodávať teplo v určenom čase, v určenej kvalite a pri prevádzkovaní sústavy tepelných zariadení, ktoré slúžia na výrobu a distribúciu tepla, dodržiavať zásady hospodárnosti prevádzky sústavy tepelných zariadení, ktoré slúžia na výrobu a distribúciu tepla. Za prevádzkovanie sústavy tepelných zariadení podľa zásad hospodárnosti sa bude pre účely tohto zákona považovať také prevádzkovanie sústavy tepelných zariadení, pri ktorom výroba a dodávka tepla spĺňa ukazovatele energetickej účinnosti zariadení na výrobu tepla a distribúciu tepla, ktoré sú vzhľadom na ich vek a dimenziu optimálne. 

Zdôvodnenie: 
Úspornými opatreniami odberateľov klesá hospodárnosť zariadení predovšetkým na rozvod tepla. Prevádzkovateľ rozvodnej siete nie je schopný každý rok vymieňať potrubné rozvody za nižšie dimenzie, aby vedel zabezpečiť tabuľkové, pred rokmi navrhnuté straty, a to aj pri maximálnej snahe. Uvedené navrhujeme z dôvodu, aby výrobcovia a dodávatelia tepla, ktorí v existujúcom tepelno-technickom zariadení na rozvod tepla dosahujú maximálne hospodárne prevádzkovanie, aké je pri rozmeroch siete a aktuálnej dodávke tepla možné zabezpečiť (ale ktoré je percentuálne horšie ako pôvodne predpísané straty), neboli sankcionovaní 

K § 16 ods. (1) 

V § 16 ods. (1) navrhujeme nasledovné znenie: 
(1) Dodávateľ, ktorý rozpočítava množstvo dodaného tepla konečnému spotrebiteľovi, alebo odberateľ, ktorý rozpočítava množstvo dodaného tepla konečnému spotrebiteľovi, je povinný zabezpečiť dodávku tepla v určenom čase, v určenej kvalite a za cenu, ktorá nie je vyššia ako schválená alebo určená, pokiaľ schválenie alebo určenie ceny podlieha rozhodnutiu úradu, alebo za cenu dohodnutú v súlade s § 19 písm. m). 

Zdôvodnenie: 
Navrhovaná zmena je len spresnením formulácie, pretože niektorí dodávatelia alebo odberatelia môžu fakturovať aj za cenu nižšiu ako im schváli alebo určí úrad. Cena v teple je stanovená rozhodnutím úradu ako maximálna. V prípade, ak si odberatelia vyrábajú časť tepla samostatne, ich cenu neschvaľuje úrad, ale je dohodnutá individuálne. 

K § 19 ods. (2) písm. m) 

V § 19 ods. (2) písm. m) (predkladané navrhovateľom) navrhujeme nasledovné znenie: 
m) dohodnutú cenu dodávaného tepla, ak si koncový odberateľ, ktorý využíva teplo pre vlastnú potrebu, vyrába časť tepla samostatne, alebo ak si koneční spotrebitelia, ktorým koncový odberateľ rozpočítava teplo, vyrábajú časť tepla samostatne, pričom dohodnutá cena nepodlieha schvaľovaniu úradom. 

Zdôvodnenie: 
Navrhovaná zmena je len spresnením formulácie 

K § 20 ods. (2) písm. b) 

V § 20 ods. (2) písm. b) navrhujeme doplniť text nasledovne: 
b) dodávateľ tepla ani po predchádzajúcej písomnej výzve odberateľa alebo konečného spotrebiteľa neodstráni nedostatky v kvalite, množstve a v spoľahlivosti dodávok tepla alebo neplní podstatné náležitosti zmluvy o dodávke a odbere tepla, najmä parametre teplonosnej látky a zásady hospodárnosti dodávky tepla v súlade s §15 ods.1 písm. a). 

Zdôvodnenie: 
Navrhovaná zmena je zosúladením so zmenou v §15 ods.1 v navrhnutej v pripomienke k § 15. 

K § 21 ods. (1) písm. d) 

V § 21 ods. (1) písm. d) (predkladanom navrhovateľom) navrhujeme na konci text doplniť nasledovne: 
d) dodávka tepla od výrobcu tepla, ktorý teplo vyrába z obnoviteľných zdrojov energie alebo v zariadení na vysoko účinnú kombinovanú výrobu elektriny a tepla je preňho rovnako ekonomicky efektívna ako odber tepla z iných zariadení na výrobu tepla, resp. dodávka tepla od výrobcu tepla, ktorý teplo vyrába z obnoviteľných zdrojov energie alebo v zariadení na vysoko účinnú kombinovanú výrobu elektriny nespôsobí zhoršenie efektívnosti distribúcie a dodávky tepla na vymedzenom území. 

Zdôvodnenie: 
Navrhovaná zmena je spresním, nakoľko pojem „rovnako ekonomicky efektívny“ považujeme za nie celkom jednoznačný pre prax. 

K § 22 ods. (4) 

V § 22 ods. (4) (predkladanom navrhovateľom) navrhujeme v texte doplniť slovo „preukázateľnú“ 
(4) Osoba, ktorá poškodí alebo ovplyvní činnosť tepelného zariadenia, verejného rozvodu alebo prípojky tepla je povinná uhradiť preukázateľnú škodu vzniknutú zásahom bez súhlasu podľa odseku 3. 

Zdôvodnenie: 
Navrhovaná zmena je spresním, ktoré predíde zbytočným sporom o výšku škody. Alternatívne je možné uviesť odkaz na príslušný § Obchodného zákonníka. 

K § 25 ods. (1) 

V § 25 ods. (1) navrhujeme upraviť preformulovať text nasledovne: 

(1) Výrobca tepla, dodávateľ a odberateľ sú povinní dodržiavať zásady hospodárnosti prevádzky sústavy tepelných zariadení. Hospodárnosťou prevádzky sústavy tepelných zariadení na účely tohto zákona sa rozumie také prevádzkovanie sústavy tepelných zariadení, pri ktorom výroba a dodávka tepla spĺňa ukazovatele energetickej účinnosti zariadení na výrobu tepla a distribúciu tepla, ktoré sú vzhľadom na ich vek a dimenziu optimálne a normatívne ukazovatele spotreby tepla; normatívnym ukazovateľom spotreby tepla sa rozumie maximálna spotreba tepla na dosiahnutie optimálnej energetickej účinnosti tepelného zariadenia. 

Zdôvodnenie: 
Navrhovaná zmena je zosúladením so zmenou v §15 ods.1 navrhnutej v pripomienke k § 15. 

K § 26 ods. (1) písm. a) 

V § 26 ods. (1) písm. a) navrhujeme doplniť text nasledovne: 
a) vykonáva plánovanú rekonštrukciu, modernizáciu, opravu, údržbu a revíziu sústavy tepelných zariadení alebo vyhradených technických zariadení, 

Zdôvodnenie: 
Navrhovaná zmena je zosúladením s vyhláškou ÚRSO č. 277/2012 Z. z. o štandardoch kvality. 

K § 27 písm. c) 

V § 27 v písm. c) navrhujeme doplniť slová „nakupované teplo“ nasledovne 
c) dlhodobého nedostatku zdrojov tepelnej energie, ktorými sú palivá, elektrina, nakupované teplo a voda, 

Zdôvodnenie: 
Navrhovaná zmena je dôležité pre dodávateľov tepla, ktorí väčšinu tepla nakupujú a nedostatok tohto zdroja je pre nich havarijným stavom. 

K § 26 ods. (2) 

V § 26, ods. (2) v písm. c) navrhujeme : 
Slovné spojenie „najmenej 15 dní pred obmedzením“ nahradiť slovným spojením „najmenej 7 dní pred obmedzením alebo prerušením“. 

Zdôvodnenie: 
Touto úpravou bude umožnené skrátiť čas na oznamovanie plánovaných opráv v súvislosti s problémom dodržiavania termínov, nakoľko 15 dní je veľmi dlho z hľadiska vývoja počasia. Poukazujeme na súvislosť aj s Vyhláškou ÚRSO č. 277/2012 Z. z. o štandardoch kvality dodávky tepla a sankciami v nej obsiahnutými. Zároveň sa skráti lehota, po ktorej je možné „neplatičom“ prerušiť dodávku tepla. Pôvodné ustanovenie § 26, ods. (1), písm. e) ostáva v platnosti. Máme za to, že súčet lehôt v prípade neplatenia ( 7 + 15 dní) je dostatočný ako pre dodávateľa tak aj pre odberateľa.16. 

§ 25, ods. 2, písm. c) – zrušuje sa 
§ 25, ods. (3) a ods. (4) – zrušuje sa 

Zdôvodnenie: 
Tieto činnosti a ustanovenia považujeme za nadbytočné a s tým aj súvisiace náklady na overovanie. Normatívne účinnosti jednotlivých tepelno-technických zariadení sú určené príslušnými vyhláškami Úradu a iných dotknutých orgánov (napr. Vyhláškou ÚRSO č. 328/2005 Z. z.). Cenotvorba je regulovaná ustanoveniami Zákona č. 250/2012 Z. z. v znení neskorších predpisov a na základe neho vydaných právnych a technických noriem nižšieho stupňa. Máme za to, že všetky dotknuté normy riešia problematiku a nie je nutné vynakladať prostriedky na overovanie hospodárnosti sústav. Cena tepla je regulovaná, oprávnené náklady sú predpismi dosť významne obmedzené a tieto prostriedky ba sa dali vynaložiť účelnejšie. Súvisí aj s obyčajnou pripomienkou č. 6 a jej zdôvodnením. 

 	O 	ČA 	K §2 písm. s) – definícia v návrhu zodpovedá obsahu pripomienky 
K § 2 písm. t)- definícia v návrhu zodpovedá obsahu pripomienky 
K §2 – zapracované úpravou textu 
K §11 ods. 3 – pripomienka presahuje vecný rámec predkladaného návrhu zákona. 
K 12 ods. 2- pripomienka presahuje vecný rámec predkladaného návrhu zákona. 
K §13 ods. 2- Nadbytočné, keďže je uvedený celý názov záväzného stanoviska obce o súlade výstavby sústavy tepelných zariadení s koncepciou rozvoja obce v oblasti tepelnej energetiky. 
K §15 ods. 1- Pripomienka presahuje vecný rámec navrhovaného zákona. 
K §16 ods. 1 - Súčasné znenie považujeme za postačujúce. 
K §19 ods.2 -Akceptovanie pripomienky by bolo v rozpore so zásadnou pripomienkou MŽP SR. 
K §20 ods. 2 písm. b) -Bod č. 19 bude z návrhu zákona vypustený. 
K§21 ods. 1 písm. d) - Navrhovaný obsah je obsiahnutý v § 21 ods. 1 písm. a) až d) návrhu. 
K 22 ods. 4 – doplnenie by bolo nadbytočné. 
K §25 ods. 1- pripomienka presahuje vecný rámec navrhovaného zákona. 
K §26 ods. 1 písm. a) - pripomienka presahuje vecný rámec navrhovaného zákona. 
K §27 písm. c) - pripomienka presahuje vecný rámec navrhovaného zákona. 
K §26 ods. 2 písm c) - pripomienka presahuje vecný rámec navrhovaného zákona. 
K§ 25 ods. 2 písm. c) a § 25 ods. 3 a 4 - pripomienka presahuje vecný rámec navrhovaného zákona. 
 	
ÚRSO 	Bodu 2. 
V § 1 ods. 3 navrhujeme nahradiť navrhované znenie písmena c) týmto znením: 
„c) výroba tepla v centrálnom zdroji tepla v budove vo vlastníctve konečných spotrebiteľov, v ktorej spoločenstvo vlastníkov bytov a nebytových priestorov alebo správca budovy a) rozpočítava vyrobené teplo konečným spotrebiteľom.“. 

Pôvodné znenie zákona nedostatočne upravuje, čo nie je predmetom podnikania a umožňuje aj podnikateľským subjektom dodávajúcim teplo, aby nepotrebovali povolenie na podnikanie a dodávali teplo bez určenej ceny. Podľa novej úpravy sa to bude dotýkať len tých centrálnych zdrojov tepla v budove, ktoré spoluvlastnia koneční spotrebitelia v objekte v rámci princípu „výroba pre vlastnú spotrebu“. 
 	Z 	A 	Zapracované úpravou textu. 	
ÚRSO 	Bodu 2. 
V § 1 ods. 3 sa dopĺňa písm. d): 
„d) výroba tepla v centrálnom zdroji tepla v budove, v ktorej fyzická alebo právnická osoba rozpočíta len náklady na palivo.“ 

Navrhovaným znením sa uvoľní regulácia pre subjekty, ktoré z „vynútených“ dôvodov zabezpečujú teplo pre iné osoby (napr. nájom v časti budovy), pričom finančné náklady na reguláciu sú vyššie ako fixná cena dodávaného tepla. Pri tomto spôsobe je zabezpečené transparentné rozpočítanie len nákladov na namerané palivo na výrobu tepla. 
 	Z 	ČA 	Podľa smernice 2012/27/EÚ sa neuvažuje s rozpočítavaním nákladov len na palivo. Obsahovo zapracované úpravou textu iným spôsobom. 	
ÚRSO 	§ 9 ods. 2 písm. h) 
§ 9 ods. 2 písm. h) sa nahrádza novým znením: 
„h) nevykonal opatrenia na odstránenie kontrolou zistených nedostatkov.“ 

Pôvodné znenie je reštriktívne, ktoré môže znehodnotiť všetky vložené investície za porušenie cenovej disciplíny, ktorá môže byť ohľadne výšky investície zanedbateľná. Navrhované znenie je identické so zákonom č. 251/2012 Z.z. o energetike. 
 	Z 	A 	Zapracované doplnením textu. 	
ÚRSO 	Bodu 16. 
V § 11 ods. 1 sa za slovami“ „vykonáva činnosť podľa § 1 ods. 3 písm. c)“ vkladajú slová „a d)“. 

V nadväznosti na doplnenia § 1 sa upravuje oznamovacia povinnosť osôb, ktoré zabezpečujú teplo, pričom rozpočítajú len náklady na palivo. 
 	Z 	A 	Zapracované úpravou textu. 	
ÚRSO 	§ 15 ods. 1 písm. c) 
V § 15 ods. 1 písm. c) navrhujeme na konci vety doplniť text: 

„okrem fyzickej osoby alebo právnickej osoby, ktorá vykonáva činnosť podľa § 1 ods. 3 písm. c) a d).“ 

Na osoby, ktoré budú vykonávať činnosti podľa § 1 ods. 3 písm. c) a d) sa síce kvôli registrácii vzťahuje oznamovacia povinnosť, ale cenová regulácia sa na ne nevzťahuje. 
 	Z 	A 	Zapracované úpravou textu. 	
ÚRSO 	§ 17 ods. 6 
V § 17 ods. 6 sa slovo „úrad“ nahrádza slovom „ministerstvo“. 

Keďže kompetenčne úrad cenovo reguluje dodávateľov tepla, t.j. činnosti výroby a rozvodu tepla po odberné miesto, rozpočítanie nákladov je nad rámec týchto kompetencií. Ani kontrola rozpočítania nákladov za teplo podľa pravidiel rozpočítavania nepatrí do kompetencie úradu. Navrhujeme, aby tento všeobecne záväzný právny predpis vydávalo ministerstvo hospodárstva, nie ÚRSO. Zároveň navrhujeme, aby bolo do zákona doplnené aj nové ustanovenie, kt. sa zruší Vyhláška Úradu pre reguláciu sieťových odvetví č. 630/2005 Z.z., ktorou sa ustanovuje teplota teplej úžitkovej vody na odbernom mieste, pravidlá rozpočítavania množstva tepla dodaného na prípravu teplej úžitkovej vody a rozpočítavania množstva dodaného tepla. 	Z 	N 	Pripomienka presahuje vecný rámec predkladaného návrhu zákona. 	
ÚRSO 	§ 18 ods. 8 
V § 18 ods. 8 súčasného znenia zákona sa slovo „úrad“ nahrádza slovom „ministerstvo“. 

Keďže kompetenčne úrad cenovo reguluje dodávateľov tepla, t.j. činnosti výroby a rozvodu tepla po odberné miesto, rozpočítanie nákladov je nad rámec týchto kompetencií. Ani kontrola rozpočítania nákladov za teplo podľa pravidiel rozpočítavania nepatrí do kompetencie úradu. Navrhujeme, aby tento všeobecne záväzný právny predpis vydávalo ministerstvo hospodárstva, nie ÚRSO. Zároveň navrhujeme, aby bolo do zákona doplnené aj nové ustanovenie, kt. sa zruší Vyhláška Úradu pre reguláciu sieťových odvetví č. 630/2005 Z.z., ktorou sa ustanovuje teplota teplej úžitkovej vody na odbernom mieste, pravidlá rozpočítavania množstva tepla dodaného na prípravu teplej úžitkovej vody a rozpočítavania množstva dodaného tepla. 	Z 	N 	Pripomienka presahuje vecný rámec predkladaného návrhu zákona. 	
ÚRSO 	Bodu 25. 
Navrhujeme vypustiť § 19 ods. 2 písm. m). 

Je to rozpor so zákonom č. 250/2012 Z.z. o regulácii v sieťových odvetviach, podľa ktorého je každý predaj tepla uskutočnený za regulovanú cenu. 
 	Z 	A 	Zapracované vypustením textu 	
ÚRSO 	Bodu 32. 
Navrhujeme vypustiť novelizačné ustanovenie § 30 písm. c) v zmysle bodu 32. 

Spôsob cenovej regulácie ustanovuje zákon č. 250/2012 Z.z. o regulácii v sieťových odvetviach. 
 	Z 	ČA 	V prechodných ustanoveniach sa navrhuje odklad do roku 2016. Súčasnú situáciu je potrebné riešiť z dôvodu plnenia cieľov smernice 2012/27/EÚ o energetickej efektívnosti. 	
Klub 500 	§10 ods. 1 
Klub 500 navrhuje v ods. 1 doplniť za písm. b) nové písmeno c), ktoré znie: „c) vykonávať na cudzích nehnuteľnostiach povolenú činnosť na tepelných zariadeniach na zabezpečenie prevádzky sústavy tepelných zariadení, ktorých výstavba bola povolená podľa stavebných predpisov. 	Z 	N 	Navrhované riešenie je neprípustným zásahom do vlastníckych práv 	
Klub 500 	§10 ods. 3 až 10 
Klub 500 navrhuje v príslušnom paragrafe doplniť za ods. 2 nové odseky 3 až 10, ktoré znejú: 
„(3) na účely odsekov 1 až 2 sa vlastníkom rozumie vlastník, správca alebo nájomca nehnuteľností. 
(4) Povinnosti zodpovedajúce oprávneniam podľa odseku 1 sú vecnými bremenami12aa) spojenými s vlastníctvom nehnuteľnosti. Návrh na vykonanie záznamu do katastra nehnuteľností je oprávnený podať držiteľ povolenia12ab). 
(5) Práva zodpovedajúce vecným bremenám patria držiteľovi povolenia. Ak dôjde k zmene osoby držiteľa povolenia, práva zodpovedajúce vecným bremenám prechádzajú na nového držiteľa povolenia. 
(6) Vlastník nehnuteľnosti má za zriadenie vecného bremena nárok na primeranú jednorazovú náhradu; náhrada sa poskytne za výmeru, v ktorej je vlastník obmedzený pri užívaní nehnuteľnosti v dôsledku uplatnenia zákonného vecného bremena držiteľom povolenia, okrem výmery, za ktorú vlastníkovi patrí primeraná jednorazová náhrada podľa odseku 8. 
(7) Nárok na primeranú jednorazovú náhradu za uplatnenie zákonného vecného bremena možno uplatniť u držiteľa povolenia do šiestich mesiacov odo dňa, keď sa vlastník nehnuteľnosti o uplatnení zákonného vecného dozvedel, najneskôr však do jedného roka odo dňa uplatnenia zákonného vecného bremena držiteľom povolenia, inak právo na primeranú jednorazovú náhradu zanikne. Držiteľ povolenia je povinný písomne oznámiť vlastníkovi pozemku vykonanie zápisu vecného bremena do katastra nehnuteľností. Ak sa držiteľ povolenia a vlastník pozemku na výške primeranej jednorazovej náhrady nedohodnú, každý z nich môže podať súdu návrh na rozhodnutie o výške primeranej jednorazovej náhrady do šiestich mesiacov odo dňa uplatnenia si nároku u držiteľa povolenia. 
(8) Za nútené obmedzenie vlastníka pozemku v užívaní pozemku v ochrannom pásme podľa § 36 po 1. apríli 2014 je držiteľ povolenia povinný vyplatiť vlastníkovi pozemku primeranú jednorazovú náhradu zodpovedajúcu miere obmedzenia obvyklého užívania pozemku. Nárok na primeranú jednorazovú náhradu si musí vlastník pozemku uplatniť u držiteľa povolenia do šiestich mesiacov odo dňa, keď sa o nútenom obmedzení užívania pozemku dozvedel, najneskôr však do jedného roka odo dňa núteného obmedzenia užívania pozemku, inak právo na primeranú jednorazovú náhradu zanikne. Držiteľ povolenia je povinný písomne oznámiť vlastníkovi pozemku vykonanie zápisu vecného bremena do katastra nehnuteľností. Ak sa držiteľ povolenia a vlastník pozemku na výške primeranej jednorazovej náhrady nedohodnú, každý z nich môže podať súdu návrh na rozhodnutie o výške primeranej jednorazovej náhrady do šiestich mesiacov odo dňa uplatnenia si nároku u držiteľa povolenia. 
(9) Ak vznikne vlastníkovi nehnuteľnosti v dôsledku výkonu práv držiteľa povolenia alebo ním poverenej osoby majetková ujma, má nárok na náhradu škody. Na konanie o náhrade škody sa vzťahujú ustanovenia Občianskeho zákonníka. Ak je vlastník nehnuteľnosti obmedzený pri obvyklom užívaní nehnuteľnosti, má nárok na primeranú jednorazovú náhradu za nútené obmedzenie užívania nehnuteľnosti, ak sa neposkytuje jednorazová náhrada podľa odseku 5 alebo 6. Nárok na primeranú jednorazovú náhradu za nútené obmedzenie užívania nehnuteľnosti možno uplatniť u držiteľa povolenia alebo ním poverenej osoby do šiestich mesiacov odo dňa, keď sa o tom vlastník dozvedel, najneskôr však do jedného roka od vzniku núteného obmedzenia užívania nehnuteľnosti, inak právo vlastníka na primeranú jednorazovú náhradu za nútené obmedzenie užívania nehnuteľnosti zaniká. Ak sa držiteľ povolenia a vlastník nehnuteľnosti na výške primeranej jednorazovej náhrady nedohodnú, každý z nich môže podať súdu návrh na rozhodnutie o výške primeranej jednorazovej náhrady do šiestich mesiacov odo dňa uplatnenia si nároku u držiteľa povolenia. 
(10) Držiteľ povolenia alebo ním poverená osoba je povinný konať tak, aby nespôsobil ujmu na právach vlastníkov dotknutých nehnuteľností, a ak sa jej nedá vyhnúť, obmedziť ujmu na najmenšiu možnú mieru. Po skončení nevyhnutných pozemných prác je držiteľ povolenia alebo ním poverená osoba povinný uviesť pozemky do pôvodného stavu, alebo, ak to nie je možné, je povinný uhradiť vlastníkovi pozemku spôsobenú škodu.“. 
Poznámky pod čiarou k príslušným odkazom: 
12aa) “§ 151n až 151p Občianskeho zákonníka v znení neskorších predpisov.“. 
12ab) “§ 34 a 35 zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 162/1995 Z. z. v znení neskorších predpisov.“ 

Zdôvodnenie: 

V tejto časti zákona sú upravené práva a povinnosti držiteľov povolenia na podnikanie v tepelnej energetike (ďalej len „držitelia povolenia“). Rozširujú sa oprávnenia držiteľov povolenia pri plnení úloh súvisiacich s týmto predmetom podnikania o právo vykonávať na cudzích nehnuteľnostiach povolenú činnosť na tepelných zariadeniach na zabezpečenie prevádzky sústavy tepelných zariadení, ktorých výstavba bola povolená podľa príslušných stavebných predpisov. 
Vzhľadom na úpravu podmienok podnikania v energetike vrátane práv a povinností držiteľov povolenia podľa § 11 zákona o energetike č. 251/2012 Z. z. v znení neskorších predpisov (ďalej len „zákon o energetike“) si obdobnú precíznu úpravu práv a povinností vyžaduje zákon o tepelnej energetike č. 657/2004 Z. z. v znení neskorších predpisov (ďalej len „ zákon o tepelnej energetike“). Predmetné ustanovenie zákona o tepelnej energetike zlepšuje podnikateľské prostredie subjektov obchodujúcich na trhu s teplom a tým zrovnoprávňuje ich právne postavenie v porovnaní s účastníkmi trhu v ostatných sieťových odvetviach. Predpoklad rovnakého posudzovania týchto subjektov potvrdzuje tiež stavebný zákon č. 50/1976 Z. z. v znení neskorších predpisov. 
Podľa navrhovaného znenia § 10 ods. (4) tohto zákona predstavujú práva podľa § 10 ods. 1 písm. a) – c) práva zodpovedajúce vecným bremenám, ktorých zápis do katastra nehnuteľností bude vykonávaný formou záznamu na návrh držiteľa povolenia v súlade s § 34 a § 35 katastrálneho zákona č. 162/1995 Z. z. v znení neskorších predpisov. 
Ďalej v § 10 odsek (5) zákona o tepelnej energetike sa zachováva kontinuita práv zodpovedajúcim vecným bremenám, a to prechodom týchto práv na nového držiteľa povolenia v prípade zmeny osoby držiteľa povolenia. Vlastník zaťaženej nehnuteľnosti podľa odseku 5 bude mať zákonný nárok na primeranú jednorazovú náhradu, a to podľa dĺžky teplovodu. Nárok na jednorazovú odplatu za zriadenie vecného bremena na nehnuteľnosti v rozsahu výmery ochranného pásma teplovodu podľa § 36 zákona o tepelnej energetike tým nie je dotknutý. 
Vlastník dotknutej nehnuteľnosti bude mať nárok uplatniť si jednorazovú náhradu u držiteľa povolenia, a to v 6-mesačnej subjektívnej lehote a jednoročnej objektívnej lehote (predpokladaným začiatkom plynutia tejto lehoty by mal byť zápis vecného bremena v katastri nehnuteľností ako deň vzniku obmedzenia užívania nehnuteľnosti). Po uplynutí uvedených lehôt tento nárok vlastníka dotknutej nehnuteľnosti zanikne. Ak nedôjde k dohode vlastníka nehnuteľnosti s držiteľom povolenia môžu uvedené subjekty podať príslušnému súdu návrh na rozhodnutie o výške jednorazovej náhrady. V prípade podania návrhu na súd dotknutým vlastníkom nehnuteľnosti plynie 6-mesačná lehota, a to odo dňa uplatnenia si tohto nároku u držiteľa povolenia. Stanovenie vyššie uvedených lehôt na uplatnenie jednorazovej náhrady zvyšuje mieru právnej istoty v jednotlivých vzájomných vzťahoch. Obdobnú právnu úpravu obsahuje tiež zákon o energetike. 
V prípade vzniku škody spôsobujúcej majetkovú ujmu vlastníka nehnuteľnosti dotknutej vecným bremenom, ten má nárok na náhradu škody podľa príslušných ustanovení Občianskeho zákonníka v prípade ak sa mu neposkytla jednorazová náhrada podľa § 10 odseku (6) až (8) novelizovaného znenia zákona o tepelnej energetike. 
Práva vlastníkov dotknutých nehnuteľností sú ďalej chránené uložením povinnosti držiteľovi povolenia konať len takým spôsobom, aby nezasahoval do ich práv, právom chránených záujmov nad mieru najmenšiu možnú na vykonanie činností podľa § 10 ods. (1). Zákon tiež ustanovuje povinnosť držiteľovi povolenia alebo ním povereným osobám uviesť zaťažené pozemky do pôvodného stavu alebo ak to nie je možné uhradiť vlastníkom týchto pozemkov spôsobenú škodu. 
Dôvod vzniku zákonného zápisu vecného bremena do katastra nehnuteľností je potrebné vidieť vo viacerých aspektoch súvisiacich s doterajšou právnou úpravou regulujúcou podnikanie v ostatných sieťových odvetviach v SR a tiež s existujúcimi aplikačnými problémami prevádzkovateľov sústav tepelných zariadení najmä pri rozširovaní verejných rozvodov tepla. Problémy so zriaďovaním a rozširovaním verejných rozvodov tepla na cudzích pozemkoch spôsobených nedostatočnou legislatívnou úpravou sa v konečnom dôsledku odzrkadľujú na zvyšovaní cien za teplo nielen pre odberateľov tepla ale najmä pre konečných spotrebiteľov. Tento fakt je spôsobený najmä zvyšovaním oprávnených nákladov držiteľov povolenia za zriaďovanie zmluvných vecných bremien. 
Ďalším negatívnym dôsledkom neexistencie právneho zakotvenia zákonného vecného bremena pre držiteľov povolenia na podnikanie s teplom je zvyšovanie nákladov spôsobených časovým predlžovaním realizácie jednotlivých projektov spojených s rozširovaním už existujúcich sústav tepelných zariadení. Častou príčinou nemožnosti zriaďovať vecné bremená v týchto veciach je nedostatočné vykonávanie ROEP-ov bývalými správami katastra. Tým zostáva značný počet pozemkov vlastnícky nevysporiadaných, a teda vytváranie a rozširovanie verejných rozvodov tepla v primeranom časovom horizonte sa stáva po právnej stránke takmer nezrealizovateľným. V priaznivejších prípadoch, keď sa podarí zistiť vlastníkov dotknutých nehnuteľností, sa subjekt obchodovania na trhu s teplom často dostáva do neriešiteľnej situácie, kedy vlastníci odmietajú uzatvárať dohody o zriadení vecných bremien za ceny podľa odborných znaleckých posudkov. Jednorazové odmeny vyžadované vlastníkmi nehnuteľností sú často neprimerane vysoké čo má za následok samotné zvyšovanie nákladov na rozširovanie sústav tepelných zariadení, a teda aj cien za teplo pre konečných spotrebiteľov. 
Vo všeobecnosti možno považovať zriadenie zákonného vecného bremena na uloženie sústav tepelných zariadení vo verejnom záujme. Verejný záujem môžeme považovať za taký záujem, ktorý prináša majetkový prospech alebo iný prospech všetkým občanom alebo mnohým občanom1. 
Verejný záujem vo veci implementácie zákonného vecného bremena do zákona o tepelnej energetike potvrdzuje nielen obdobná právna úprava o vecnom bremene v § 11 zákona o energetike týkajúca sa ostatných sieťových odvetví ale tiež energetické koncepcie v oblasti tepelného hospodárstva jednotlivých miest a obcí. Predmetné energetické koncepcie už dlhodobo explicitne zdôrazňujú verejný záujem miest a obcí pri realizácii rozširovania sústav tepelných zariadení, čo má pozitívny vplyv na znižovanie cien za teplo, a teda znamená majetkový prospech pre mnohých občanov daného regiónu. 

1) Čl. 3 ods. 2 ústavného zákona č. 357/2004 Z. z. o ochrane verejného záujmu pri výkone funkcií verejných funkcionárov v znení ústavného zákona č. 545/2005 Z. z. 	Z 	A 	Zapracované úpravou textu. 	
ZBHS 	§ 12 znenie ods. 8  
Pri výstavbe sústavy tepelných zariadení, akejkoľvek jej časti alebo akéhokoľvek iného tepelného zdroja na vymedzenom území je dodávateľ tepla v konaní podľa osobitného predpisu 13) dotknutým orgánom. 13a). 	Z 	A 	§12 bol doplnený odsekom 9. 	
ZBHS 	§ 19 bod m 
dohodnutú cenu dodávaného tepla, ak si koncový odberateľ vyrába časť tepla samostatne. 
Zdôvodnenie: 
Zavedenie pojmu dohodnutá cena navrhujeme aj keď ju ÚRSO nepovoľuje z dôvodov riešenia problémov s fixnými nákladmi, ktoré sú v prípadoch keď sa odpájajú od dodávatelia odberatelia. Fixné náklady v takom prípade ostávajú u výrobcu celé a zákonite sa musia rozpočítavať na zostávajúcich odberateľov, čím sa zvyšuje pre stávajúcich odberateľov podiel fixnej zložky, čo spôsobuje zvýšenie jednotkovej ceny tepla. Totiž dodávateľ musí dodávať teplo do domu, aj keď sa čiastočne odpojí značná časť odberateľov? Táto prípadná povinnosť nie je nikde definovaná. 
 	Z 	N 	Navrhované riešenie by bolo v rozpore s regulačnou legislatívou. 	
ZBHS 	§ 20 bod 3 
Skončiť odber tepla môže odberateľ aj dohodou s dodávateľom, ak odberateľ uhradí dodávateľovi ekonomicky oprávnené náklady vyvolané odpojením odberateľa od tepelného zariadenia vo vymedzenom území dodávateľa. Ak dodávateľ tepla vo svojej dodávke tepla má podiel viac ako 10 % a menej ako 60 % tepla vyrobeného z obnoviteľných zdrojov energie, odberateľ tepla môže skončiť odber tepla len vtedy, ak zabezpečí dodávku tepla vyrobeného z obnoviteľných zdrojov energie v podiele o 20 % vyššom ako má súčasný dodávateľ tepla. Ak dodávateľ tepla vo svojej dodávke tepla dodáva viac ako 60 % tepla vyrobeného z obnoviteľných zdrojov energie, odberateľ tepla môže skončiť odber tepla len vtedy, ak zabezpečí celú dodávku tepla, vyrobeného z obnoviteľných zdrojov energie s výnimkou tepla, ktoré vzniká pri zapálení obnoviteľného zdroja energie fosílnym palivom. 
Zdôvodnenie: 
Pôvodné znenie ods. 3) umožňuje voľný výklad lebo nie je jednoznačné povedané či pomer sa týka len konkrétneho zdroja alebo sa týka celého vymedzeného územia výrobcu tepla. Taktiež výpočet pomeru v podiele o .... spôsobuje rozdielny pohľad na výpočet podielu OZE novovybudovaného zdroja tepla pri odpojení sa od sústavy TZ dodávateľa. 
 	Z 	N 	Pripomienka presahuje vecný rámec navrhovaného zákona. 	
ZBHS 	§ 21  
Chýba výklad zákona, či pomer výroby tepla z OZE sa týka len konkrétneho zdroja s výrobou z OZE výrobcu tepla alebo pomeru výroby tepla z OZE pre celé vymedzené územie výrobcu tepla dané v povolení. 
Dôvod: jednotná cena tepla na vymedzenom území v ktorom má výrobca tepla určitý podiel OZE 
Príklad: 100% výroby z OZE na 1 zdroji z 22 zdrojov činí 28% podielu na vymedzenom území výrobcu 
Prax: ÚRSO zastáva názor, že je možné podiel počítať len pokiaľ sú jednotlivé centralizované sústavy navzájom prepojené. 
MH SR zastáva názor, že vzhľadom na jednotnú cenu na vymedzenom území, podiel výroby z OZE platí pre celé vymedzené územie (zásobovacie územie našej spoločnosti). 
Stavebný úrad v Trenčíne v stavebnom povolení odôvodnil svoje rozhodnutie pri povolení výstavby samostatného zdroja tepla pre objekt odberom tepla zo zdroja zo 100% podielom výroby z plynu. 
Rovnako je nejednoznačnosť súvislosť s bodom c) 
Ak sa na vymedzenom území plánuje vybudovať nový objekt spotreby tepla s projektovanou ročnou potrebou tepla vyššou ako 30 MWh a dodávateľ tepla na tomto vymedzenom území dodáva teplo z obnoviteľných zdrojov energie, musí sa projektovaná ročná potreba tepla prednostne pokryť od tohto dodávateľa, ak to umožňujú technické podmienky a inštalovaný výkon zariadení na výrobu tepla. Práve v oblasti výstavby v rámci vymedzeného územia môže byť centrálny zdroj tepla na centralizovaný rozvod tepla s výrobou tepla pokrytou zemným plynom. Preto sú na mieste otázky: vymedzené územie výrobcu tepla je definované bez ohľadu na umiestnenie zdroja s využívaním OZE? vymedzeným územím výrobcu tepla sa rozumie: jednotlivé zdroje so svojimi centralizovanými rozvodmi alebo je to množina všetkých zdrojov v povolení vrátane zdroja z OZE? 
 	Z 	N 	Pripomienka presahuje vecný rámec navrhovaného zákona. 	
ZBHS 	§ 31 c)  
Vydáva záväzne stanovisko obce o súlade navrhovanej výstavby sústavy tepelných zariadení s celkovým inštalovaným tepelným výkonom do 10 MW s koncepciou rozvoja obce v oblasti tepelnej energetiky; ak koncepcia rozvoja obce v oblasti tepelnej energetiky nie je súčasťou záväznej časti územnoplánovacej dokumentácie obce, je obec povinná vydať záväzné stanovisko o súlade navrhovanej výstavby sústavy tepelných zariadení s koncepciou rozvoja obce v oblasti tepelnej energetiky, na základe individuálneho posúdenia opodstatnenosti výstavby, 
Zdôvodnenie: 
Podľa našich poznatkov neposudzuje sa centrálny zdroj tepla v budove, centrálny okrskový zdroj tepla do 20 MW, a individuálny zdroj tepla pre jednotlivé byty. To znamená, že nevydáva sa (nepožaduje sa) záväzné stanovisko pre vybudovanie novej domovej kotolne a individuálneho zdroja v bytoch (ale len pre výstavbu sústav TZ). Z tohto dôvodu je tu daná voľnosť budovania samostatných zdrojov tepla v objektoch. Poukazujeme na to, že tento odsek nenadväzuje na odsek b), v ktorom sa hovorí, že koncepcia má byť súčasťou ÚPD, pretože v druhej časti tohto odseku c) sa necháva voľnosť, že koncepcia súčasťou ÚPS nemusí byť. Táto voľnosť v zákonoch môže v budúcnosti spôsobiť problém. 

 	Z 	N 	Časť vety za bodkočiarkou neponecháva obciam voľnosť, ale upravuje prípady, ktoré môžu nastať v aplikačnej praxi, kedy koncepcia rozvoja obce v oblasti tepelnej energetiky nie je súčasťou záväznej časti územnoplánovacej dokumentácie obce, keďže na zaradenie je potrebné dodržať postup podľa stavebného zákona. 	
SPP 	§ 6 ods. 2 zákona č. 657/2004 Z.z. o tepelnej energetike 
V čl. I návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 657/2004 Z. z. o tepelnej energetike v znení neskorších predpisov sa za novelizačný bod č. 14 vkladá bod č. 15, ktorý znie nasledovne: 

15. V § 6 ods. 2 sa vypúšťa písm. k). 

Doterajšie novelizačné body 15 až 36 čl. I Návrhu sa označujú ako body 16 až 37. 

Túto pripomienku považujeme za zásadnú a trváme na nej. 

Odôvodnenie: 

Zákon č. 657/2004 Z. z. o tepelnej energetike v znení neskorších predpisov v § 6 ods. 2 písm. k) stanovuje ako povinnú náležitosť povolenia právnickej osoby pre podnikanie v tepelnej energetike aj „meno, priezvisko, bydlisko alebo pobyt konateľov alebo členov štatutárneho orgánu.“ Uvedené, spolu s povinnosťou držiteľa povolenia požiadať Úrad pre reguláciu sieťových odvetví („Úrad“) o vykonanie zmeny v povolení pri zmene údajov uvedených v povolení podľa § 8 ods. 1 Zákona o tepelnej energetike vyžadovalo aby držiteľ povolenia žiadal o zmenu povolenia vždy pri zmene obsadenia svojho štatutárneho orgánu. 

Vzhľadom na to, že odbornosť výkonu činnosti podnikania v tepelnej energetike zabezpečuje zodpovedný zástupca a nie štatutárny orgán právnickej osoby považujeme uvádzanie kompletného zoznamu členov štatutárneho zástupcu právnickej osoby na povolení za nadbytočné. Navyše uvádzanie kompletného zoznamu členov štatutárneho zástupcu právnickej osoby zvyšuje administratívnu náročnosť podnikania v tepelnej energetike tým, že subjekty podnikajúce v tepelnej energetike sú povinné žiadať o zmenu povolenia pri každej zmene obsadenia svojho štatutárneho orgánu. 

V záujme znižovania administratívneho zaťaženie podnikateľskej sféry teda navrhujeme vypustiť povinnosť uvádzať meno, priezvisko, bydlisko alebo pobyt konateľov alebo členov štatutárneho orgánu na povolení na podnikania v tepelnej energetike. 
 	Z 	A 	Zapracované úpravou textu. 	
SPP 	prechodné ustanovenia zákona č. 657/2004 Z.z. o tepelnej energetike 
V čl. I Návrhu sa za novelizačný bod č. 36 vkladá bod č. 37, ktorý znie nasledovne: 

37. Za § 38a sa vkladá § 38b, ktorý spolu s nadpisom znie: 

„§ 38 Prechodné ustanovenia účinné od 1. apríla 2014 

Povolenia vydané podľa doterajších predpisov ostávajú v platnosti v súlade s podmienkami ustanovenými podľa doterajších predpisov.“ 

Túto pripomienku považujeme za zásadnú a trváme na nej. 

Odôvodnenie: 

Navrhujeme prechodné ustanovenie v nadväznosti na pripomienku spoločnosti Slovenský plynárenský priemysel, a.s. k vypusteniu ustanovenia § 6 ods. 2 písm. k) zákona č. 657/2004 Z.z. o tepelnej energetike. 
 	Z 	A 	Zapracované úpravou textu. 	
SZVT 	§ 1 
1. V § 1 ods. 2 sa za doterajšiu prvú vetu vkladajú ďalšie vety, ktoré znejú: „Výroba tepla a rozvod tepla sa prevádzkujú vo verejnom záujme najmä na účely hromadného zásobovania obyvateľov teplom. Rozvod tepla prostredníctvom centralizovaného zásobovania teplom sa prevádzkuje vo všeobecnom hospodárskom záujme.1b)“ 

Poznámka pod čiarou k odkazu 1b znie: 
„1b) článok 106 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (Ú. v. EÚ C 321E, 29. 12. 2006).“ 

Odôvodnenie: 
Navrhuje sa výslovne označiť verejný záujem pri výrobe a rozvode tepla na účely hromadného zásobovania teplom ako aj všeobecný hospodársky záujem, ktorým má byť rozvod tepla prostredníctvom centralizovaného zásobovania teplom. Reaguje sa tým aj na závery správy Protimonopolného úradu SR Fungovanie a problémy v sektore tepelného hospodárstva SR so zameraním na systémy CZT z pohľadu Protimonopolného úradu SR, ktorú zverejnil úrad na svojom webovom sídle: 

(http://www.antimon.gov.sk/files/31/2013/Fungovanie%20a%20probl%C3%A9my%20v%20sektore%20tepeln%C3%A9ho%20hospod%C3%A1rstva_final%20word.pdf) 

Dôvodom je skutočnosť, že na oblasť teplárenstva nie je možné plne aplikovať ustanovenia príslušnej európskej ako aj národnej legislatívy týkajúce sa súťažného práva. 
 	Z 	N 	Slovenský zväz výrobcov tepla po prerokovaní pripomienky na rozporovom konaní dňa 5.12.2013 akceptoval skutočnosť, že pripomienka presahuje vecný rámec predkladaného návrhu zákona a jej obsah bude predmetom ďalšej odbornej diskusie. Rozpor bol odstránený. 	
SZVT 	§ 2 
2. § 2 písmeno c), d), e) a f) znejú: 
„c) zariadením na výrobu tepla zariadenie, ktoré slúži na premenu rôznych palív alebo foriem energie na teplo; zahŕňa stavebnú časť a technologické zariadenie, 
„d) dodávateľom fyzická osoba alebo právnická osoba, ktorá je držiteľom povolenia na výrobu tepla, výrobu tepla a rozvod tepla alebo rozvod tepla alebo sa na ňu vzťahuje oznamovacia povinnosť podľa § 11 a ktorá dodáva teplo odberateľovi alebo rozpočítava teplo konečnému spotrebiteľovi, 
e) odberateľom fyzická osoba alebo právnická osoba, ktorá dodané teplo využíva na rozvod tepla alebo koncový odberateľ, 
f) konečným spotrebiteľom fyzická osoba alebo právnická osoba, ktorej dodávateľ alebo koncový odberateľ množstvo dodaného tepla rozpočítava a ktorá dodané teplo využíva výlučne na vlastnú spotrebu,“. 

2a. § 2 písmeno s) (nový odsek navrhovaný predkladateľom) znie: 
„s) koncovým odberateľom fyzická osoba alebo právnická osoba, ktorá dodané teplo využíva na vlastnú spotrebu alebo dodané teplo rozpočítava konečným spotrebiteľom,“. 

Odôvodnenie k bodu 2 a 2a: 
Návrhom zamenené slovo „zdrojov“ za „foriem“ navrhujeme rozšíriť a spresniť použitím pojmov „palív alebo foriem“ z toho dôvodu, že pojem „forma energie“ všeobecne nahradzuje pojmy elektrická, tepelná, mechanická, kinetická, slnečná, veterná energia atď. Nezahŕňa však priamo špecifický proces výroby energie spaľovaním, ktorý je v súčasnosti najrozšírenejším procesom pre výrobu tepla 
Definície základných pojmov ako dodávateľ, odberateľ, koncový odberateľ a konečný spotrebiteľ sú mimoriadne dôležité nielen z hľadiska prehľadnosti právnych vzťahov v tepelnej energetike, ale tiež z hľadiska riadneho plnenia povinností, ktoré zákon ukladá jednotlivým účastníkom trhu s teplom. Predovšetkým sa jedná o povinnosti vyplývajúce z § 15 až 18 zákona o tepelnej energetike. Z uvedených dôvodov sa navrhuje úprava vyššie uvedených definícií tak, aby sa za osobu, ktorá rozpočítava teplo konečným spotrebiteľom považoval nielen odberateľ (resp. koncový odberateľ), ale aj osoba, ktorá rozpočítava teplo, ktoré sama vyrobila. V kontexte zmien zákona, ktoré už navrhol predkladateľ vo verzii zákona predloženej do medzirezortného pripomienkového konania pritom platí, že za dodávateľa by sa mala považovať aj osoba, ktorá vyrába teplo v centrálnom zdroji tepla v budove (v správe správcu alebo spoločenstva vlastníkov bytov) a rozpočítava vyrobené teplo konečným spotrebiteľom (§ 1 ods. 3 písm. c) navrhovaného znenia zákona), keďže aj takáto osoba bude povinná splniť si oznamovaciu povinnosť podľa § 11 ods. 1 navrhovaného znenia zákona. Za odberateľa vo všeobecnosti je potom potrebné považovať jednak koncového odberateľa (t.j. osobu, ktorá dodané teplo využíva pre vlastnú spotrebu alebo rozpočítava konečným spotrebiteľom) a tiež osobu, ktorá nakúpené teplo ďalej distribuuje a dodáva (kvázi obchodníka). Konečnému spotrebiteľovi tak môže teplo rozpočítavať nielen koncový odberateľ, ale tiež dodávateľ. Narušenie tohto konceptu môže mať za následok vyňatie značnej skupiny osôb spod povinností ukladaných zákonom za účelom ochrany spotrebiteľov. 

 	Z 	ČA 	Definície boli čiastočne prepracované. Palivo je chemicky viazaná forma energie. 	
SZVT 	§ 9 
3. § 9 odsek 2 znie: 
„(2) Povolenie úrad zruší, ak držiteľ povolenia 
a) prestal spĺňať podmienky, na ktorých základe bolo povolenie vydané, 
b) nevykonal opatrenia uložené úradom na odstránenie nedostatkov zistených kontrolou, 
c) písomne požiada o zrušenie povolenia najmenej dvanásť mesiacov pred požadovaným termínom zrušenia, 
d) prestal vykonávať činnosti, na ktoré bolo vydané povolenie.“ 

Odôvodnenie: 
Navrhuje sa upraviť oprávnenie úradu na zrušenie povolenia v tepelnej energetike zhodne s rovnakým oprávnením v energetike, ktoré vyplýva z ust. § 10 ods. 6 zákona o energetike. Jedná sa predovšetkým o vypustenie oprávnenia úradu zrušiť povolenie už pri prvom porušení povinnosti ustanovenej zákonom, ktoré sa nahrádza oprávnením zrušiť povolenie až na základe nevykonania opatrení uložených úradom v rámci kontroly. Domnievame sa, že takáto úprava je potrebná z dôvodu zohľadnenia princípu proporcionality, keďže prípadné zrušenie povolenia už pri prvom porušení nemožno považovať za primerané. 

 	Z 	A 	Zapracované úpravou textu. 	
SZVT 	§ 10 
4. § 10 znie: 
„§ 10 
Práva a povinnosti držiteľa povolenia 
(1) Držiteľ povolenia alebo ním poverená osoba môže v nevyhnutnom rozsahu a vo verejnom záujme 
a) vstupovať na cudzie pozemky a do cudzích objektov a zariadení v rozsahu a spôsobom nevyhnutným na výkon povolenej činnosti, 
b) pri dodržaní podmienok ochrany životného prostredia odstraňovať a okliesňovať stromy a iné porasty, ktoré ohrozujú bezpečnosť alebo spoľahlivosť prevádzky sústavy tepelných zariadení, ak tak po predchádzajúcej výzve neurobil ich vlastník; výzva musí byť vlastníkovi doručená podľa odseku 3, 
c) pri dodržaní podmienok ochrany životného prostredia upravovať trávnaté porasty, 
d) zriaďovať na cudzích pozemkoch mimo zastavaného územia obce12a) teplovody12aa) a zariadenia určené na ich ochranu, zabránenie porúch alebo havárií, alebo na zmiernenie dôsledkov porúch alebo havárií na ochranu života, zdravia a majetku osôb; pri povoľovaní takej stavby stavebný úrad rozhodne o podmienkach, za akých možno stavbu uskutočniť a prevádzkovať na cudzom pozemku; oprávnenia stavebníka na uskutočnenie stavby vznikajú nadobudnutím právoplatnosti takého rozhodnutia, 
e) vykonávať na cudzích nehnuteľnostiach povolenú činnosť na sústave tepelných zariadení alebo jej časti, ak jej výstavba bola povolená podľa stavebných predpisov. 
(2) Činnosti podľa odseku 1 písm. a), b), c) a e) je držiteľ povolenia alebo ním poverená osoba povinná vopred oznámiť vlastníkovi, to neplatí, ak ide o 
a) bezprostredné ohrozenie života, zdravia alebo majetku osôb a pri likvidácii týchto stavov, 
b) stav núdze v tepelnej energetike alebo predchádzanie jeho vzniku, 
c) poruchy, údržbu alebo havárie na sústave tepelných zariadení a počas ich odstraňovania. 
(3) Výzvu podľa odseku 1 písm. b) alebo oznámenie podľa odseku 2 doručí držiteľ povolenia alebo ním poverená osoba vlastníkovi najmenej 15 dní pred plánovaným začatím činnosti. Doručenie verejnou vyhláškou sa použije v prípade veľkého počtu vlastníkov alebo ak pobyt vlastníka nie je známy. Doručenie verejnou vyhláškou sa vykoná tak, že sa oznámenie vyvesí počas najmenej 30 dní na úradnej tabuli obce, ktorej katastrálne územie bude činnosťou priamo dotknuté. V tom prípade sa oznámenie zverejní aj spôsobom v mieste obvyklým. 
(4) Vlastníkovi nehnuteľnosti patrí po vykonaní činností na základe výzvy podľa odseku 1 písm. b) náhrada nákladov, ktorú uhrádza držiteľ povolenia, ak boli rozsah a spôsob vykonania činností a predpokladaná výška nákladov na vykonanie týchto činností vopred písomne odsúhlasené držiteľom povolenia. 
(5) Ak vznikne vlastníkovi nehnuteľnosti v dôsledku výkonu práv držiteľa povolenia alebo ním poverenej osoby podľa odseku 1 majetková ujma, má nárok na náhradu škody. Na konanie o náhrade škody sa vzťahujú ustanovenia Občianskeho zákonníka. Ak je vlastník nehnuteľnosti obmedzený pri obvyklom užívaní nehnuteľnosti, má nárok na primeranú jednorazovú náhradu za nútené obmedzenie užívania nehnuteľnosti, ak sa neposkytuje jednorazová náhrada podľa odseku 9 alebo 12. Nárok na primeranú jednorazovú náhradu za nútené obmedzenie užívania nehnuteľnosti možno uplatniť u držiteľa povolenia alebo ním poverenej osoby do šiestich mesiacov odo dňa, keď sa o tom vlastník dozvedel, najneskôr však do jedného roka od vzniku núteného obmedzenia užívania nehnuteľnosti, inak právo vlastníka na primeranú jednorazovú náhradu za nútené obmedzenie užívania nehnuteľnosti zaniká. Ak sa držiteľ povolenia a vlastník nehnuteľnosti na výške primeranej jednorazovej náhrady nedohodnú, každý z nich môže podať súdu návrh na rozhodnutie o výške primeranej jednorazovej náhrady do šiestich mesiacov odo dňa uplatnenia si nároku u držiteľa povolenia. 
(6) Držiteľ povolenia alebo ním poverená osoba je povinný konať tak, aby nespôsobil ujmu na právach vlastníkov dotknutých nehnuteľností, a ak sa jej nedá vyhnúť, obmedziť ujmu na najmenšiu možnú mieru. Po skončení nevyhnutných pozemných prác je držiteľ povolenia alebo ním poverená osoba povinný uviesť pozemky do pôvodného stavu, alebo, ak to nie je možné, je povinný uhradiť vlastníkovi pozemku spôsobenú škodu. 
(7) Na účely odsekov 1 až 6 sa vlastníkom rozumie vlastník, správca alebo nájomca nehnuteľnosti. 
(8) Povinnosti zodpovedajúce oprávneniam podľa odseku 1 sú vecnými bremenami12aa) spojenými s vlastníctvom nehnuteľnosti. Návrh na vykonanie záznamu do katastra nehnuteľností je oprávnený podať držiteľ povolenia.12ab) 
(9) Vlastník nehnuteľnosti má za zriadenie vecného bremena nárok na primeranú jednorazovú náhradu; náhrada sa poskytne za výmeru, v ktorej je vlastník obmedzený pri užívaní nehnuteľnosti v dôsledku uplatnenia zákonného vecného bremena držiteľom povolenia, okrem výmery, za ktorú vlastníkovi patrí primeraná jednorazová náhrada podľa odseku 12. 
(10) Nárok na primeranú jednorazovú náhradu za zriadenie zákonného vecného bremena možno uplatniť u držiteľa povolenia do šiestich mesiacov odo dňa, keď sa vlastník nehnuteľnosti o uplatnení zákonného vecného bremena držiteľom povolenia dozvedel, najneskôr však do jedného roka odo dňa uplatnenia zákonného vecného bremena držiteľom povolenia a pri zákonných vecných bremenách podľa odseku 1 písm. d) a e) odo dňa vykonania zápisu vecného bremena do katastra nehnuteľností, inak právo na primeranú jednorazovú náhradu za uplatnenie zákonného vecného bremena držiteľom povolenia zaniká. Držiteľ povolenia je povinný písomne oznámiť vlastníkovi nehnuteľnosti vykonanie zápisu vecného bremena do katastra nehnuteľností. Ak sa držiteľ povolenia a vlastník nehnuteľnosti na výške primeranej jednorazovej náhrady nedohodnú, každý z nich môže podať súdu návrh na rozhodnutie o výške primeranej jednorazovej náhrady do šiestich mesiacov odo dňa uplatnenia si nároku u držiteľa povolenia. 
(11) Práva zodpovedajúce vecným bremenám patria držiteľovi povolenia. Ak dôjde k zmene osoby držiteľa povolenia, práva zodpovedajúce vecným bremenám prechádzajú na nového držiteľa povolenia. 
(12) Za nútené obmedzenie vlastníka pozemku v užívaní pozemku v ochrannom pásme podľa § 36 zriadených po 1. januári 2014 je držiteľ povolenia povinný vyplatiť vlastníkovi pozemku primeranú jednorazovú náhradu zodpovedajúcu miere obmedzenia obvyklého užívania pozemku. Nárok na primeranú jednorazovú náhradu si musí vlastník pozemku uplatniť u držiteľa povolenia do šiestich mesiacov odo dňa, keď sa o nútenom obmedzení užívania pozemku dozvedel, najneskôr však do jedného roka odo dňa núteného obmedzenia užívania pozemku, inak právo na primeranú jednorazovú náhradu zanikne. Ak sa držiteľ povolenia a vlastník pozemku na výške primeranej jednorazovej náhrady nedohodnú, každý z nich môže podať súdu návrh na rozhodnutie o výške primeranej jednorazovej náhrady do šiestich mesiacov odo dňa uplatnenia si nároku u držiteľa povolenia. 
(13) Vlastník nehnuteľnosti je oprávnený požiadať úrad o vydanie rozhodnutia o zániku oprávnení podľa odseku 1 a podľa doterajších predpisov a povinností zodpovedajúcich týmto oprávneniam týkajúcich sa sústavy tepelných zariadení alebo jej časti umiestnených na jeho nehnuteľnosti. K žiadosti o vydanie rozhodnutia podľa prvej vety je vlastník nehnuteľnosti povinný pripojiť stanovisko príslušného držiteľa povolenia na rozvod tepla k žiadosti vlastníka nehnuteľnosti. 
(14) Úrad vydá rozhodnutie podľa odseku 13, ak príslušný držiteľ povolenia na rozvod tepla v stanovisku nepreukáže úradu opodstatnenosť zachovania sústavy tepelných zariadení alebo jej časti z pohľadu preukázateľných súčasných alebo budúcich potrieb držiteľa povolenia a sústava tepelných zariadení alebo jej časť umiestnené na nehnuteľnosti dotknutého vlastníka nie sú najmenej desať rokov využívané na rozvod tepla. 
(15) Oprávnenia podľa odseku 1 a podľa doterajších predpisov a povinnosti zodpovedajúce týmto oprávneniam týkajúce sa sústavy tepelných zariadení alebo jej časti umiestnených na nehnuteľnosti dotknutého vlastníka zanikajú dňom právoplatnosti rozhodnutia úradu. 
(16) Držiteľ povolenia je povinný 
a) poskytovať orgánom vykonávajúcim štátnu správu alebo štátny dozor podľa § 29 až 32 na ich požiadanie informácie nevyhnutné na výkon štátnej správy, 
b) umožniť orgánom vykonávajúcim kontrolu podľa osobitného zákona3) alebo štátny dozor podľa § 30 a 32 vstup do objektov, v ktorých sa vykonáva povolená činnosť, 
c) plniť opatrenia a povinnosti súvisiace s vyhlásením stavu núdze v tepelnej energetike.“ 
Poznámky pod čiarou k odkazom 12a, 12aa, 12ab a 12ac znejú: 
„12a) § 6 ods. 1 písm. b) siedmy bod zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 162/1995 Z. z. o katastri nehnuteľností a o zápise vlastníckych a iných práv k nehnuteľnostiam (katastrálny zákon) v znení neskorších predpisov. 
12aa) § 139 ods. 3 zákona č. 50/1976 Zb. o územnom plánovaní a stavebnom poriadku (stavebný zákon) v znení neskorších predpisov. 
12ab) § § 151n až 151p Občianskeho zákonníka v znení neskorších predpisov. 
12ac) § 34 a 35 zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 162/1995 Z. z. v znení neskorších predpisov.“ 

Odôvodnenie: 
Prax si žiada, aby zhodne s úpravou vyplývajúcou zo zákona o energetike bol upravený aj režim právneho vzťahu držiteľa povolenia v tepelnej energetike k cudzím nehnuteľnostiam. V celom odvetví energetiky tak bude platiť rovnaká právna úprava, a to nielen vo vzťahu k rozsahu oprávnení držiteľa povolenia, ale tiež čo do oprávnenia vlastníka dotknutej nehnuteľnosti žiadať od držiteľa povolenia primeranú jednorazovú náhradu za obmedzenie v užívaní nehnuteľnosti, za zriadenie vecného bremena či za obmedzenie v užívaní nehnuteľnosti v dôsledku zriadenia ochranného pásma. Vlastníkovi nehnuteľnosti sa tiež prizná právo požiadať úrad o zrušenie zákonných vecných bremien v prípade, ak dotknutá sústava tepelných zariadení alebo jej časť neslúži svojmu účelu ani mu v budúcnosti slúžiť nebude. 
V tejto časti zákona sú upravené práva a povinnosti držiteľov povolenia na podnikanie v tepelnej energetike (ďalej len „držitelia povolenia“). Rozširujú sa oprávnenia držiteľov povolenia pri plnení úloh súvisiacich s týmto predmetom podnikania o právo vykonávať na cudzích nehnuteľnostiach povolenú činnosť na tepelných zariadeniach na zabezpečenie prevádzky sústavy tepelných zariadení, ktorých výstavba bola povolená podľa príslušných stavebných predpisov. 
Vzhľadom na úpravu podmienok podnikania v energetike vrátane práv a povinností držiteľov povolenia podľa § 11 zákona o energetike č. 251/2012 Z. z. v znení neskorších predpisov (ďalej len „zákon o energetike“) si obdobnú precíznu úpravu práv a povinností vyžaduje zákon o tepelnej energetike č. 657/2004 Z. z. v znení neskorších predpisov (ďalej len „ zákon o tepelnej energetike“). Predmetné ustanovenie zákona o tepelnej energetike zlepšuje podnikateľské prostredie subjektov obchodujúcich na trhu s teplom a tým zrovnoprávňuje ich právne postavenie v porovnaní s účastníkmi trhu v ostatných sieťových odvetviach. Predpoklad rovnakého posudzovania týchto subjektov potvrdzuje tiež stavebný zákon č. 50/1976 Z. z. v znení neskorších predpisov. 
Podľa navrhovaného znenia § 10 ods. (4) tohto zákona predstavujú práva podľa § 10 ods. 1 písm. a) – c) práva zodpovedajúce vecným bremenám, ktorých zápis do katastra nehnuteľností bude vykonávaný formou záznamu na návrh držiteľa povolenia v súlade s § 34 a § 35 katastrálneho zákona č. 162/1995 Z. z. v znení neskorších predpisov. 
Ďalej v § 10 odsek (5) zákona o tepelnej energetike sa zachováva kontinuita práv zodpovedajúcim vecným bremenám, a to prechodom týchto práv na nového držiteľa povolenia v prípade zmeny osoby držiteľa povolenia. Vlastník zaťaženej nehnuteľnosti podľa odseku 5 bude mať zákonný nárok na primeranú jednorazovú náhradu, a to podľa dĺžky teplovodu. Nárok na jednorazovú odplatu za zriadenie vecného bremena na nehnuteľnosti v rozsahu výmery ochranného pásma teplovodu podľa § 36 zákona o tepelnej energetike tým nie je dotknutý. 
Vlastník dotknutej nehnuteľnosti bude mať nárok uplatniť si jednorazovú náhradu u držiteľa povolenia, a to v 6-mesačnej subjektívnej lehote a jednoročnej objektívnej lehote (predpokladaným začiatkom plynutia tejto lehoty by mal byť zápis vecného bremena v katastri nehnuteľností ako deň vzniku obmedzenia užívania nehnuteľnosti). Po uplynutí uvedených lehôt tento nárok vlastníka dotknutej nehnuteľnosti zanikne. Ak nedôjde k dohode vlastníka nehnuteľnosti s držiteľom povolenia môžu uvedené subjekty podať príslušnému súdu návrh na rozhodnutie o výške jednorazovej náhrady. V prípade podania návrhu na súd dotknutým vlastníkom nehnuteľnosti plynie 6-mesačná lehota, a to odo dňa uplatnenia si tohto nároku u držiteľa povolenia. Stanovenie vyššie uvedených lehôt na uplatnenie jednorazovej náhrady zvyšuje mieru právnej istoty v jednotlivých vzájomných vzťahoch. Obdobnú právnu úpravu obsahuje tiež zákon o energetike. 
V prípade vzniku škody spôsobujúcej majetkovú ujmu vlastníka nehnuteľnosti dotknutej vecným bremenom, ten má nárok na náhradu škody podľa príslušných ustanovení Občianskeho zákonníka v prípade ak sa mu neposkytla jednorazová náhrada podľa § 10 odseku (6) až (8) novelizovaného znenia zákona o tepelnej energetike. 
Práva vlastníkov dotknutých nehnuteľností sú ďalej chránené uložením povinnosti držiteľovi povolenia konať len takým spôsobom, aby nezasahoval do ich práv, právom chránených záujmov nad mieru najmenšiu možnú na vykonanie činností podľa § 10 ods. (1). Zákon tiež ustanovuje povinnosť držiteľovi povolenia alebo ním povereným osobám uviesť zaťažené pozemky do pôvodného stavu alebo ak to nie je možné uhradiť vlastníkom týchto pozemkov spôsobenú škodu. 
Dôvod vzniku zákonného zápisu vecného bremena do katastra nehnuteľností je potrebné vidieť vo viacerých aspektoch súvisiacich s doterajšou právnou úpravou regulujúcou podnikanie v ostatných sieťových odvetviach v SR a tiež s existujúcimi aplikačnými problémami prevádzkovateľov sústav tepelných zariadení najmä pri rozširovaní verejných rozvodov tepla. Problémy so zriaďovaním a rozširovaním verejných rozvodov tepla na cudzích pozemkoch spôsobených nedostatočnou legislatívnou úpravou sa v konečnom dôsledku odzrkadľujú na zvyšovaní cien za teplo nielen pre odberateľov tepla ale najmä pre konečných spotrebiteľov. Tento fakt je spôsobený najmä zvyšovaním oprávnených nákladov držiteľov povolenia za zriaďovanie zmluvných vecných bremien. 
Ďalším negatívnym dôsledkom neexistencie právneho zakotvenia zákonného vecného bremena pre držiteľov povolenia na podnikanie s teplom je zvyšovanie nákladov spôsobených časovým predlžovaním realizácie jednotlivých projektov spojených s rozširovaním už existujúcich sústav tepelných zariadení. Častou príčinou nemožnosti zriaďovať vecné bremená v týchto veciach je nedostatočné vykonávanie ROEP-ov bývalými správami katastra. Tým zostáva značný počet pozemkov vlastnícky nevysporiadaných, a teda vytváranie a rozširovanie verejných rozvodov tepla v primeranom časovom horizonte sa stáva po právnej stránke takmer nezrealizovateľným. V priaznivejších prípadoch, keď sa podarí zistiť vlastníkov dotknutých nehnuteľností, sa subjekt obchodovania na trhu s teplom často dostáva do neriešiteľnej situácie, kedy vlastníci odmietajú uzatvárať dohody o zriadení vecných bremien za ceny podľa odborných znaleckých posudkov. Jednorazové odmeny vyžadované vlastníkmi nehnuteľností sú často neprimerane vysoké čo má za následok samotné zvyšovanie nákladov na rozširovanie sústav tepelných zariadení, a teda aj cien za teplo pre konečných spotrebiteľov. 
Vo všeobecnosti možno považovať zriadenie zákonného vecného bremena na uloženie sústav tepelných zariadení vo verejnom záujme. Verejný záujem môžeme považovať za taký záujem, ktorý prináša majetkový prospech alebo iný prospech všetkým občanom alebo mnohým občanom. (Čl. 3 ods. 2 ústavného zákona č. 357/2004 Z. z. o ochrane verejného záujmu pri výkone funkcií verejných funkcionárov v znení ústavného zákona č. 545/2005 Z. z.) 
Verejný záujem vo veci implementácie zákonného vecného bremena do zákona o tepelnej energetike potvrdzuje nielen obdobná právna úprava o vecnom bremene v § 11 zákona o energetike týkajúca sa ostatných sieťových odvetví ale tiež energetické koncepcie v oblasti tepelného hospodárstva jednotlivých miest a obcí. Predmetné energetické koncepcie už dlhodobo explicitne zdôrazňujú verejný záujem miest a obcí pri realizácii rozširovania sústav tepelných zariadení, čo má pozitívny vplyv na znižovanie cien za teplo, a teda znamená majetkový prospech pre mnohých občanov daného regiónu. 

4a. V § 33 odsek 1 písmeno a) znie: 
„a) na primeranú jednorazovú náhradu za nútené obmedzenie užívania nehnuteľnosti, za zriadenie zákonného vecného bremena a za nútené obmedzenie vlastníka pozemku v užívaní pozemku v ochrannom pásme za podmienok vyplývajúcich z § 12 ods. 6, 9 a 12 a na primeranú jednorazovú náhradu za užívanie časti sústavy tepelných zariadení tvoriacej verejný rozvod tepla, ktorej je vlastníkom,“ 

4b. V § 35 odsek 1 písmeno b) sa slová „vyplývajúcich z § 10 ods. 2“ nahrádzajú slovami „vyplývajúcich z § 10“. 
Odôvodnenie k bodu 4a a 4b: 
Zmeny uvedených zákonných ustanovení súvisia s navrhovanou právnou úpravou oprávnení držiteľa povolenia k cudzím nehnuteľnostiam v zmysle pripomienky uvedenej v bode 4. 

4c. Za § 38 sa vkladá nový § 38a, ktorý znie: 
„§ 38a 
Prechodné ustanovenia k úpravám účinným od 1.januára 2014 

(1) Oprávnenia k cudzím nehnuteľnostiam, ako aj obmedzenia ich užívania, ktoré vznikli pred účinnosťou tohto zákona, zostávajú nedotknuté. Na počítanie lehôt na uplatnenie nároku na jednorazovú náhradu za obmedzenie výkonu vlastníckych práv k nehnuteľnosti a na uplatnenie primeranej náhrady za obmedzenie výkonu vlastníckeho práva, ktoré vzniklo zriadením ochranného pásma a za vstup na cudzie nehnuteľnosti na účel vykonania rekonštrukcie, opráv a údržby sústavy tepelných zariadení, ktoré začali plynúť podľa doterajších predpisov sa použijú doterajšie predpisy. 
(2) Ustanovenie § 10 ods. 8 sa vzťahuje aj na sústavu tepelných zariadení alebo jej časť, ktorá bola zriadená pred nadobudnutím účinnosti tohto zákona. 
(2) Primeranú jednorazovú náhradu za nútené obmedzenie užívania nehnuteľnosti podľa § 10 ods. 5 primeranú jednorazovú náhradu za zriadenie vecného bremena podľa § 10 ods. 9 a primeranú jednorazovú náhradu za nútené obmedzenie v užívaní pozemku v ochrannom pásme podľa § 10 ods. 12 nemožno priznať v prípade obmedzení v užívaní nehnuteľnosti, za ktoré vlastníkovi dotknutej nehnuteľnosti patrila jednorazová náhrada za obmedzenie výkonu vlastníckych práv k nehnuteľnosti alebo primeraná náhrady za obmedzenie výkonu vlastníckeho práva, ktoré vzniklo zriadením ochranného pásma a za vstup na cudzie nehnuteľnosti na účel vykonania rekonštrukcie, opráv a údržby sústavy tepelných zariadení podľa doterajších predpisov. 

Odôvodnenie: 
Z dôvodu návrhu nového znenia § 10 zákona (pripomienka v bode 4) je potrebné upraviť aj režim časovej pôsobnosti nového ustanovenia, a to v záujme ochrany legitímnych očakávaní dotknutých subjektov a zohľadnenia zásady zákazu retroaktivity. Nový režim primeraných jednorazových náhrad vyplývajúcich zo zmeneného § 10 sa bude aplikovať len vo vzťahu k obmedzeniam v užívaní dotknutých nehnuteľností, ktoré vznikli po nadobudnutí účinnosti novely zákona o tepelnej energetike, t.j. vo vzťahu ku ktorým nebolo možné uplatniť primerané náhrady podľa znenia zákona pred novelizáciou. 

 	Z 	A 	Zapracované doplnením textu. 	
SZVT 	k § 12 a § 31 
5. V § 12 odsek 1 sa slová „(ďalej len osvedčenie)“ nahrádzajú slovami „(ďalej len energetická politika)“. 

Odôvodnenie: 
Vzhľadom na navrhované zjednotenie terminológie pre príslušné rozhodnutia ministerstva a obce, na základe ktorých bude možné pristúpiť k výstavbe sústavy tepelných zariadení (bod 8), sa navrhuje vypustenie legislatívnej skratky osvedčenie a súčasne sa navrhuje zavedenie legislatívnej skratky energetická politika. 

5a. V § 31 písmene a) sa slová „s dlhodobou koncepciou energetickej politiky Slovenskej republiky“ nahrádzajú slovami „s energetickou politikou“. 

Odôvodnenie: 
Navrhovaná zmena súvisí so zavedením legislatívnej skratky v zmysle pripomienky uvedenej v bode 8. 

 	Z 	ČA 	Osvedčenie je dokument ktorý vydá MH SR ku konkrétnej žiadosti o jeho vydanie a nie všeobecné resp. koncepčné vyjadrenie s účinkom v rámci celej SR 
Slová "dlhodobá koncepcia Energetickej politiky" vo všetkých tvaroch sa v celom texte zákona nahrádzajú slovami „energetická politika“ v príslušnom tvare. 
 	
SZVT 	§ 12 a § 13 
6. V § 12 sa za písmeno g) dopĺňajú nové písmená h), i), j) a k), ktoré znejú: 
„h) možnosti pripojenia objektu spotreby tepla, pre ktorý sa má zabezpečovať dodávka tepla z navrhovanej sústavy tepelných zariadení alebo jej časti k existujúcemu účinnému centralizovanému zásobovaniu teplom a možnosti zabezpečovania dodávky tepla pre takýto objekt spotreby tepla z existujúceho účinného centralizovaného zásobovania teplom, 
i) dopadov navrhovanej sústavy tepelných zariadení alebo jej časti na životné prostredie, ak sa má navrhovanou sústavou tepelných zariadení alebo jej časťou nahradiť dodávka tepla zo zdroja v centralizovanom zásobovaní teplom, 
j) ekonomických dopadov navrhovanej sústavy tepelných zariadení alebo jej časti na koncových odberateľov a konečných spotrebiteľov, ktorí zostávajú pripojení k systému centralizovaného zásobovania teplom, ak sa má navrhovanou sústavou tepelných zariadení alebo jej časťou nahradiť dodávka tepla zo zdroja v centralizovanom zásobovaní teplom, 
k) splnenia podmienok skončenia odberu tepla podľa § 20, ak sa má navrhovanou sústavou tepelných zariadení alebo jej časťou nahradiť dodávka tepla zo zdroja v centralizovanom zásobovaní teplom, “ 

Odôvodnenie: 
Medzi obligatórne posudzované hľadiská pri vydávaní osvedčenia ministerstva sa navrhuje zaradiť aj posúdenie možnosti pripojenia objektu spotreby tepla k účinnému CZT a zásobovania tohto objektu spotreby tepla z účinného CZT (nadväzuje na bod 7a, 14 alebo 16 týchto pripomienok). Pokiaľ takáto možnosť existuje, nemalo by sa osvedčenie vydať. Ďalej sa navrhuje, aby ministerstvo skúmalo aj vplyv odpojenia sa od CZT na životné prostredie, ekonomických dopadov na koncových odberateľov a konečných spotrebiteľov, ktorí zostávajú pripojení k CZT (nadväzuje na bod 11) a v neposlednom rade aj splnenie podmienok skončenia odberu tepla vyplývajúcich z ust. § 20, a to v prípade, ak sa má prostredníctvom povoľovanej sústavy tepelných zariadení nahradiť dodávka tepla zo zdroja CZT. 

6a. V § 13 sa za odsek 2 vkladajú nové odseky 3 a 4, ktoré znejú: 
„(3) K žiadosti podľa odseku 1 priloží žiadateľ tiež písomné vyhodnotenie skutočností podľa § 12 ods. 2 písm. i) a j) vypracované odborne spôsobilou osobou.13d) 
(4) K žiadosti podľa odseku 1 priloží žiadateľ tiež stanovisko dodávateľa tepla zo zdroja v centralizovanom zásobovaní teplom k skutočnostiam podľa § 12 ods. 2 písm. h) a k).“ 
Doterajšie odseky 3 až 6 sa označujú ako odseky 5 až 8. 

Poznámka pod čiarou k odkazu 13d znie: 
„13d) § 16 ods. 1 zákona č. 382/2004 Z. z. o znalcoch, tlmočníkoch a prekladateľoch a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov.“ 

Odôvodnenie: 
Uvedená pripomienka reaguje na doplnenie ust. § 12 ods. 2 o ďalšie hľadiská, ktoré je potrebné v rámci konania o vydanie osvedčenia ministerstva posúdiť a vyhodnotiť (bod 6), a to tak, že sa ukladá žiadateľovi povinnosť doložiť k žiadosti aj príslušné posudky vypracované znalcami z príslušného odboru, ktorými sa preukáže vplyv odpojenia sa od CZT na životné prostredie a ekonomické dopady na zostávajúcich koncových odberateľov a konečných spotrebiteľov. Zároveň sa ukladá žiadateľovi, aby k žiadosti priložil aj vyjadrenie dodávateľa tepla zo zdroja CZT k splneniu podmienok skončenia odberu tepla, čo súvisí s pripomienkou uvedenou v bode 6. 
 	Z 	ČA 	Text §12 bude doplnený o nový odsek 5. 	
SZVT 	§ 12 
7. V § 12 odsek 3 písmene b) (nový odsek navrhovaný predkladateľom) sa na konci dopĺňa slovo „alebo“. 

Odôvodnenie: 
Navrhujeme, aby pre odmietnutie žiadosti o vydanie osvedčenia ministerstva postačilo preukázanie nesplnenia čo i len jednej zo skutočností vyplývajúcich z navrhovaného ustanovenia, t.j. zhoršenie vplyvu na životné prostredie, zhoršenie hospodárnosti účinného CZT alebo zvýšenie nákladov na teplo dodávané z účinného CZT (vždy popri súčasnom znížení odberu tepla z CZT). Podľa znenia navrhovaného predkladateľom totiž musia byť kumulatívne splnené všetky uvedené podmienky, čo nemožno považovať za správne. 

 	Z 	A 	Zapracované doplnením textu. 	
SZVT 	§ 12 a § 29 
8. V § 12 sa za odsek 3 (predkladateľom navrhované nové ustanovenie) vkladá nový odsek 4, ktorý znie: 
„(4) Účastníkom konania o vydanie osvedčenia podľa odseku 1 je osoba, ktorá podala žiadosť o vydanie osvedčenia a dodávateľ tepla, ak sa žiada o vydanie osvedčenia na výstavbu sústavy tepelných zariadení alebo jej časti na vymedzenom území dodávateľa tepla zo zdroja tepla v centralizovanom zásobovaní teplom.“ 

Doterajšie odseky 4 až 8 sa označujú ako odseky 5 až 9. 

Odôvodnenie: 
Navrhujeme, aby sa v zákone ustanovilo, že účastníkom konania o vydanie osvedčenia ministerstva je okrem žiadateľa aj dodávateľ, ktorý dodáva teplo z CZT na vymedzenom území, na ktorom sa navrhuje výstavba sústavy tepelných zariadení alebo jej časti. Týmto doplnením sa nielenže dá reálny obsah inštitútu vymedzeného územia (ako územia, kde sa ukladá zásobovacia povinnosť), ale sa súčasne umožní ochrana práv a právom chránených záujmov dodávateľa tepla z CZT. 

8a. V § 29 ods. 3 sa za slová „podľa odseku 2“ vkladajú nasledovné slová: „písm. b)“. 

Odôvodnenie: 
V spojení s pripomienkou vyplývajúcou z bodu 8 sa navrhuje, aby sa konanie o vydanie osvedčenia ministerstva riadilo správnym poriadkom. Zabezpečí sa tým vyššia miera ochrany záujmov účastníkov tohto konania. 
 	Z 	A 	Zapracované doplnením do textu. 	
SZVT 	§ 12, § 13 a § 31 
9. § 12 odseky 7 a 8 (doterajšie odseky 5 a 6) znejú: 
„(7) Výstavbu sústavy tepelných zariadení alebo jej časti s celkovým inštalovaným tepelným výkonom do 10 MW možno uskutočniť len na základe osvedčenia o súlade pripravovanej výstavby sústavy tepelných zariadení s koncepciou obce v oblasti tepelnej energetiky; toto osvedčenie vydáva obec a je záväzné12b). Obec osvedčenie nevydá, ak nastanú skutočnosti podľa odseku 3 alebo ak zámer výstavby sústavy tepelných zariadení alebo jej časti nie je v súlade s koncepciou obce v oblasti tepelnej energetiky. 
(8) O vydaní osvedčenia podľa odseku 7 rozhodne obec na základe žiadosti fyzickej osoby alebo právnickej osoby do 30 dní od jej doručenia a po vyhodnotení skutočností uvedených v odseku 2 písm. a) až k). Ustanovenia odsekov 3 až 6 sa primerane vzťahujú aj na konanie o vydanie osvedčenia obce podľa odseku 7. Na konanie o vydanie osvedčenia podľa odseku 7 sa vzťahuje všeobecný predpis o správnom konaní 13aa); o odvolaní voči rozhodnutiu obce o vydaní alebo nevydaní osvedčenia rozhoduje ministerstvo.“ 

Poznámka pod čiarou k odkazu 13aa) znie: 
„13aa) Zákon č. 71/1967 Zb. o správnom konaní (správny poriadok) v znení neskorších predpisov.“ 

Odôvodnenie: 
Navrhuje sa zlúčenie terminológie pri povoľovaní zariadení s inštalovaným výkonom nad 10 MW a zariadení s inštalovaným výkonom do 10 MW, keďže naďalej pretrvávajú interpretačné nejasnosti ohľadne povahy záväzného stanoviska obce, pričom úmyslom zákonodarcu nebolo vytvorenie osobitného povoľovacieho režimu pre zariadenia s vyšším inštalovaným výkonom a nižším inštalovaným výkonom, ale len preniesť rozhodovaciu právomoc na obce. V súčasnosti sa záväzné stanoviská obcí vydávajú často bez formálnych náležitostí vyžadovaných pre administratívne rozhodnutia, čo znemožňuje preskúmanie procesu rozhodovania o povoľovanom zámere. Obce často vydávajú záväzné stanoviská len s poukazom na ust. § 140b Stavebného zákona, ba dokonca je možné stretnúť sa aj s právnym názorom, že ak je obec stavebným úradom (čo je takmer vždy) nemá postavenie dotknutého orgánu (ust. § 140a ods. 1 písm. b) Stavebného zákona) a teda nevydáva žiadne záväzné stanoviská (ani záväzné stanovisko v zmysle zákona o tepelnej energetike). Pojem záväzné stanovisko obce v intenciách ust. § 12 zákona o tepelnej energetike býva tak v praxi často stotožňovaný so záväznými stanoviskami dotknutých orgánov v stavebnom konaní. 
Navrhujeme preto zjednotiť terminológiu a doterajšie záväzné stanoviská obcí označiť ako osvedčenia obcí, čím sa jednoznačne zadefinuje charakter osvedčenia obce ako samostatného rozhodnutia obce vydávaného v osobitnom konaní oddelene od stavebného konania (ba dokonca v konaní podľa Správneho poriadku, v rámci ktorého sa zabezpečí zohľadnenie všetkých procesných práv dotknutých účastníkov). Súčasne navrhujeme výslovne ustanoviť, že obec musí v konaní vyhodnotiť skutočnosti podľa odseku 2 písm. a) až k), a to nielen odkazom na primerané použitie ustanovenia odseku 2; takáto formulácia jednoznačne uloží obci povinnosť tieto hľadiská posúdiť a vyhodnotiť. Z rovnakého dôvodu navrhujeme v odseku 7 výslovne špecifikovať prípady, kedy obec osvedčenie vydať nesmie, t.j. ak pôjde o prípad podľa odseku 3 alebo ak navrhovaný zámer nebude v súlade s koncepciou obce v oblasti tepelného hospodárstva. 
Ďalej navrhujeme, aby účastníkom konania o vydanie osvedčenia obce bol popri žiadateľovi aj dodávateľ tepla z CZT, nakoľko výstavbou ďalšieho zariadenia na výrobu tepla na jeho vymedzenom území bývajú spravidla jeho práva a právom chránené záujmy významne dotknuté (súvisí s pripomienkou uvedenou v bode 8). Zároveň navrhujeme ustanoviť ministerstvo hospodárstva ako odvolací orgán, a to z dôvodu rezortnej blízkosti (na rozdiel od súdu, ktorý rozhoduje v súčasnosti v odvolaniach obcí podľa § 27 ods. 2 zákona č. 369/1990 Zb. o obecnom zriadení). 

9a. § 13 ods. 7 (doterajší odsek 5) znie: „V písomnej žiadosti o vydanie osvedčenia obce podľa § 12 ods. 7 fyzická osoba alebo právnická osoba uvedie rovnaké údaje, aké sú uvedené v odsekoch 1 až 4. Ustanovenie odseku 5 sa primerane vzťahuje aj na konanie o vydanie osvedčenia obce podľa § 12 ods. 7.“ 

9b. V § 13 ods. 8 sa slová „v záväznom stanovisku12b) podľa § 12 ods. 5“ nahrádzajú slovami: „v osvedčení podľa § 12 ods. 7“. 

Odôvodnenie k bodom 9a a 9b: 
Pripomienka súvisí s legislatívno-technickými úpravami a prečíslovaním odsekov v ust. § 13, ktoré vyplývajú z pripomienky 6a a 9. 

9c. V § 31 písmene c) (doterajšie písm. b) sa v celom texte slová „záväzné stanovisko“ nahrádzajú slovami „osvedčenie“. 

Odôvodnenie: 
V ust. § 31 písm. c) sa navrhuje zmena terminológie zo záväzného stanoviska obce na osvedčenie obce, a to v intenciách pripomienky vyplývajúcej z bodu 9. 

 	Z 	ČA 	Rovnaké povinnosti pri vydávaní osvedčenia bude mať obec aj ministerstvo. 
Riešenie aplikačných problémov bude zahrnuté v novom stavebnom zákone. 
 	
SZVT 	§12 
10. V § 12 odseku 9 sa na konci bodka nahrádza čiarkou a dopĺňajú sa nasledovné slová „ktorého stanovisko je záväzné.12b) Dodávateľ tepla má súčasne postavenie účastníka osobitného konania13b), ak sa povoľuje výstavba sústavy tepelných zariadení alebo jej časti na vymedzenom území dodávateľa tepla zo zdroja tepla v centralizovanom zásobovaní teplom.“ 
Poznámka pod čiarou k odkazu 13b znie: 

„13b) § 59 ods. 1 písm. c) zákona č. 50/1976 Zb. v znení neskorších predpisov a § 14 ods. 1 zákona č. 71/1967 Zb.“ 

Odôvodnenie: 
Z dôvodu interpretačných nejasností navrhujeme v zákone explicitne upraviť, že stanovisko, ktoré dodávateľ tepla ako dotknutý orgán v stavebnom konaní podáva, bude mať povahu záväzného stanoviska podľa § 140b ods. 1 Stavebného zákona; uvedený názor pritom zdieľa aj Ministerstvo dopravy, výstavby a regionálneho rozvoja SR (ako ústredný orgán štátnej správy pre oblasť stavebného poriadku), ktoré vyslovilo v rozhodnutí č. 11940/2013/B622-SV/z.30680 zo dňa 20.5.2013: „Stavebný úrad ako aj krajský stavebný úrad nesprávne posúdili postavenie spoločnosti..., ktorá je vlastníkom zariadenia technického vybavenia územia a vzhľadom na uvedené má v predmetnom konaní postavenie dotknutého orgánu, pričom však v spisovom materiáli absentuje záväzné stanovisko tohto dotknutého orgánu uplatnené podľa § 140b stavebného zákona.“ 
Súčasne navrhujeme doplniť aj druhú vetu, ktorá jednoznačne vymedzí, že v prípadoch, kedy sa povoľuje výstavba sústavy tepelných zariadení alebo jej časti na vymedzenom území iného dodávateľa tepla, pokiaľ súčasne takýto dodávateľ zásobuje teplom zo zdroja v centralizovanom zásobovaní teplom. Uvedeným doplnením sa tak odstráni súčasná prax mnohých stavebných úradov, ktoré odmietajú priznať dodávateľom tepla postavenie účastníka stavebného konania napriek tomu, že jeho právne postavenie bude odpojením sa celkom zjavne dotknuté. Niektoré stavebné úrady túto prax dokonca odôvodňujú právnou nemožnosťou zastávať súčasne postavenie dotknutého orgánu a účastníka konania, aj keď je zrejmé, že dotknutý orgán a účastník sledujú iné záujmy (verejnoprávne vs. súkromnoprávne). Tu si súčasne dovoľujeme poukázať na aktuálny rozsudok Najvyššieho súdu SR spis. zn. spis. značka 5Sžp/21/2012 zo dňa 27.6.2013 (kauza stavebného povolenia pre výstavbu JE Mochovce), v ktorom súd judikoval potrebu širšieho chápania účastníctva v stavebnom konaní. 
 	Z 	A 	Zapracované doplnením textu. 	
SZVT 	§12 
11. V § 12 sa za odsek 9 vkladá nový odsek 10, ktorý znie: 
„(10) Ustanovenia odsekov 1 až 9 sa primerane vzťahujú aj na zmeny a úpravy v existujúcich sústavách tepelných zariadení, pre ktoré sa vyžaduje povolenie podľa osobitných predpisov.13c)“ 

Poznámka pod čiarou k odkazu 13c znie: 
„13c) § 55 ods. 1 písm. b) zákona č. 50/1976 Zb. v znení neskorších predpisov.“ 

Odôvodnenie: 
Z dôvodu odstránenia interpretačných nejasností v súvislosti s pojmom „výstavba sústavy tepelných zariadení alebo jej časti“ sa navrhuje záväzne ustanoviť, že vydanie osvedčenia ministerstva alebo osvedčenia obce sa bude vyžadovať aj pri zmenách alebo úpravách v existujúcich sústavách tepelných zariadení, pre ktoré sa vyžaduje stavebné povolenie. V praxi totiž často dochádza k výstavbe lokálnych kotolní bez toho, aby došlo k fyzickému odpojeniu sa od sústavy tepelných zariadení. 
 	Z 	A 	Zapracované úpravou textu. 	
SZVT 	§ 15 
13. V § 15 odsek 1 sa vkladá nové písmeno a), ktoré znie: 
„a) pripojiť k verejnému rozvodu tepla, prostredníctvom ktorého zabezpečujú centralizované zásobovanie teplom na vymedzenom území každého, kto o to požiada, ak sú splnené technické podmienky a obchodné podmienky pripojenia k verejnému rozvodu tepla a po úhrade ceny za pripojenie schválenej alebo určenej úradom,13e)“. 

Doterajšie písmená a) až c) sa označujú ako b) až d). 

Poznámka pod čiarou k odkazu 13e znie: 
„13e) § 11 ods. 3 písm. d) zákona č. 250/2012 Z. z. o regulácii v sieťových odvetviach.“ 

13a. Za článok I návrhu zákona sa vkladá nový článok II, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 250/2012 Z. z. o regulácii v sieťových odvetviach, v rámci ktorého sa ako bod 1. navrhuje nasledovné: 

V § 11 ods. 3 za písmeno c) vkladá nové písmeno d), ktoré znie: 
„d) pripojenie k verejnému rozvodu tepla.“ 

13b. V článku II (bod B.5) sa v rámci bodu 2. (doplnenie zákona č. 250/2012 Z. z.) navrhuje nasledovné: 
V § 14 ods. 5 písm. c) sa slová „§ 11 ods. 3 písm. a) až c)“ nahrádzajú slovami „§ 11 ods. 3 písm. a) až d)“. 

Odôvodnenie k bodom 13, 13a a 13b: 
V súvislosti s návrhom zavedenia prednostného pripájania objektov spotreby tepla k verejnému rozvodu tepla (bod 13) sa javí ako potrebné zaviesť zákonnú povinnosť výrobcu a dodávateľa tepla, ktorí prevádzkujú verejný rozvod a prostredníctvom ktorého zabezpečujú centralizované zásobovanie teplom každého, kto splní obchodné a technické podmienky pripojenia a zaplatí cenu za pripojenie; tá musí pritom podliehať cenovej regulácii vykonávanej úradom, čo vyžaduje doplnenie zákona o regulácii v sieťových odvetviach. Návrh paragrafového znenia týchto pripomienok pritom vychádza z konceptu pripájania účastníkov trhu s elektrinou a plynom k sústave resp. sieti, ktorý vyplýva zo zákona o energetike. 
 	Z 	N 	Slovenský zväz výrobcov tepla po prerokovaní pripomienky na rozporovom konaní dňa 5.12.2013 akceptoval skutočnosť, že pripomienka presahuje vecný rámec predkladaného návrhu zákona a jej obsah bude predmetom ďalšej odbornej diskusie. Rozpor bol odstránený. 	
SZVT 	§ 21 
14. § 21 odsek 3 až 5 znie: 
„(3) Ak sa na vymedzenom území dodávateľa tepla zo zdroja v centralizovanom zásobovaní teplom plánuje výstavba objektu spotreby tepla, musí byť takýto objekt spotreby tepla pripojený k centralizovanému zásobovaniu teplom; to neplatí, ak kapacita existujúceho centralizovaného zásobovania teplom nie je dostatočná pre zabezpečenie dodávky tepla pre objekt spotreby tepla a jej prípadné rozšírenie alebo prípadné rozšírenie centralizovaného zásobovania teplom nemožno vykonať za primerané náklady a v primeranom čase. 
(4) Ak má byť v objekte spotreby tepla podľa odseku 3 postavené tiež zariadenie na výrobu tepla, fyzická osoba alebo právnická osoba je povinná preukázať aj osvedčenie podľa § 12 ods. 1 alebo 6.“ 
(5) Pri výstavbe objektu spotreby tepla na vymedzenom území je dodávateľ tepla v konaní podľa osobitného predpisu 13) dotknutým orgánom,13a) ktorého stanovisko je záväzné.12b) Dodávateľ tepla má súčasne postavenie účastníka osobitného konania13b), ak sa povoľuje výstavba objektu spotreby tepla podľa odseku 3 na vymedzenom území dodávateľa tepla zo zdroja tepla v centralizovanom zásobovaní teplom.“ 

Odôvodnenie: 
Navrhuje sa ustanoviť povinnosť pripojenia objektov spotreby tepla k CZT na vymedzenom území dodávateľa tepla. Pokiaľ bude však stavebník objektu spotreby tepla žiadať aj výstavbu samostatného zdroja tepla, pre takýto zdroj sa bude vyžadovať osvedčenie ministerstva alebo obce podľa § 12 zákona. Aj v stavebnom konaní ohľadne objektu spotreby tepla bude mať dodávateľ tepla postavenie dotknutého orgánu, prípadne účastníka konania, ak pôjde o objekt spotreby tepla, ktorý je budovaný na vymedzenom území dodávateľa. 
 	Z 	N 	Slovenský zväz výrobcov tepla po prerokovaní pripomienky na rozporovom konaní dňa 5.12.2013 akceptoval skutočnosť, že pripomienka presahuje vecný rámec predkladaného návrhu zákona a jej obsah bude predmetom ďalšej odbornej diskusie. Rozpor bol odstránený. 	
SZVT 	§ 19 
15. § 19 odsek 1 a 2 znejú: 
„(1) Dodávka tepla sa uskutočňuje na základe zmluvy o dodávke a odbere tepla medzi dodávateľom a odberateľom. 
(2) Zmluvou o dodávke a odbere tepla sa dodávateľ zaväzuje dodať odberateľovi teplo do dohodnutého odberného miesta za dohodnutú cenu, ktorá musí byť v súlade s určeným spôsobom cenovej regulácie.15)“ 

Poznámka pod čiarou k odkazu 15 znie: 
„15) § 12 zákona č. 250/2012 Z. z.“ 

Odôvodnenie: 
Keďže aj zmluva o dodávke a odbere tepla je bežným (aj keď špecifickým) záväzkovo-právnym vzťahom, z princípu zmluvnej slobody vyplýva požiadavka o čo najjednoduchšie vymedzenie podstatných náležitostí zmluvy, ktorých dojednanie má za následok uzavretie platnej zmluvy. Zákon by v žiadnom prípade nemal vyžadovať dojednanie príliš veľkého počtu podstatných náležitostí ako tomu bolo doposiaľ, keď v platnom znení ustanovenia § 19 ods. 2 požaduje dojednanie až 12-tich podstatných náležitostí. V praxi sa tak často stáva, že si zmluvné strany nedojednajú niektorú z takto prísne vymedzených podstatných náležitostí, dôsledkom čoho je nedojednanie platnej zmluvy o dodávke a odbere tepla. Reálne však dodávke tepla nič nebráni, nakoľko sa z vecného hľadiska spravidla jedná o nepodstatnú obsahovú náležitosť; zákon ju však považuje za náležitosť podstatnú. Často krát sa tiež dodávka tepla uskutočňuje bez uzavretej písomnej zmluvy, avšak ústne alebo konkludentne dojednaná zmluva nie je platnou zmluvou napriek zjavnému konsenzu zmluvných strán (nebola totiž uzavretá písomne). V oboch prípadoch tak vzniká neoprávnený odber tepla. Navrhujeme preto, aby sa významne zjednodušil proces uzavierania zmlúv o dodávke a odbere tepla a aby zákon vyžadoval pre platné uzavretie zmluvy len dohodu o skutočne podstatných náležitostiach zmluvy, a teda o tom, že sa odberateľovi dodá teplo do dohodnutého odberného miesta a o cene, ktorá však musí byť v súlade s cenovou reguláciou. Ostatné náležitosti sú jednak predmetom úpravy príslušných zákonov a vyhlášok (a teda nedá sa od nich zmluvne odchýliť), ale tiež predmetom dohody zmluvných strán. Takáto úprava osobitných zmluvných typov je pritom bežná v civilnom práve (viď obchodný zákonník aj občiansky zákonník). 
 	Z 	A 	Úprava prvej vety odseku 2 umožní dohodu medzi dodávateľom a odberateľom.  	
SZVT 	§ 33 
16. V § 33 odsek 3 sa za písmeno a) vkladajú nové písmená b) a c), ktoré znejú: 
„b) umožniť držiteľovi povolenia na rozvod tepla distribúciu tepla a teplej úžitkovej vody koncovým odberateľom alebo konečným spotrebiteľom prostredníctvom časti tepelnej sústavy tvoriacej verejný rozvod tepla, ktorej je vlastníkom a ktorá sa nachádza na vymedzenom území tohto držiteľa povolenia na rozvod tepla, 
c) udržiavať sústavu tepelných zariadení tvoriacu verejný rozvod tepla, ktorej je vlastníkom v prevádzkyschopnom stave, ak sa na jej údržbe a opravách za náhradu nedohodol s držiteľom povolenia na rozvod tepla, na ktorého vymedzenom území sa sústava tepelných zariadení nachádza,“ 

Doterajšie písmená b) až d) sa označujú ako písmená d) až f). 

Odôvodnenie: 
V praxi nastávajú prípady, kedy je vlastník časti verejného rozvodu tepla osobou odlišnou od držiteľa povolenia na rozvod tepla, na ktorého vymedzenom území sa táto časť verejného rozvodu nachádza. Navrhujeme preto ustanoviť, aby vlastník takejto časti sústavy tepelných zariadení bol povinný za primeranú jednorazovú náhradu (bod 4a) umožniť distribúciu tepla, a to v prospech držiteľa povolenia na rozvod tepla. Obdobne navrhujeme, aby takýto vlastník bol povinný udržiavať časť sústavy v prevádzkyschopnom stave alebo sa dohodnúť s držiteľom povolenia na opravách a údržbách za náhradu. 

 	Z 	N 	Slovenský zväz výrobcov tepla po prerokovaní pripomienky na rozporovom konaní dňa 5.12.2013 akceptoval skutočnosť, že pripomienka presahuje vecný rámec predkladaného návrhu zákona a jej obsah bude predmetom ďalšej odbornej diskusie. Rozpor bol odstránený. 	
SZVT 	nový článok III. 
17. Za článok II návrhu zákona sa vkladá nový článok III, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 582/2004 Z. z., o miestnych daniach a miestnom poplatku za komunálne odpady a drobné stavebné odpady v znení neskorších predpisov, v rámci ktorého sa ako bod 1. navrhuje nasledovné: 
V § 30 odsek 3 druhá veta znie: „Osobitným užívaním verejného priestranstva nie je užívanie verejného priestranstva v súvislosti s údržbou, opravami, výmenou, odstránením poruchy alebo havárie rozvodov a verejných sietí.22b)“ 

Odôvodnenie: 
V praxi nastávajú prípady, kedy obce ukladajú držiteľom povolenia na rozvod tepla miestnu daň za užívanie verejného priestranstva v súvislosti s tzv. rozkopávkami, ktorých účelom je údržba, oprava a výmena rozvodov tepla. Novelou zákona o miestnych daniach účinnou od 1.12.2012 sa síce spod definície osobitného užívania verejného priestranstva vypustilo užívanie v súvislosti s odstránením poruchy alebo havárie rozvodov, uvedené však nie je postačujúce, pretože držitelia povolení musia v záujme zachovania prevádzkyschopnosti rozvodov uskutočňovať tiež pravidelné opravy, údržbu a výmenu rozvodov, tzn. aj činnosti, ktoré nemožno subsumovať pod odstraňovanie poruchy alebo havárie. Účelom týchto činností je pritom práve predchádzanie vzniku porúch a havárií. Z uvedeného dôvodu navrhujeme rozšíriť uvedenú zákonnú výnimku aj o takéto činnosti. 

 	Z 	N 	Slovenský zväz výrobcov tepla po prerokovaní pripomienky na rozporovom konaní dňa 5.12.2013 akceptoval skutočnosť, že pripomienka presahuje vecný rámec predkladaného návrhu zákona a jej obsah bude predmetom ďalšej odbornej diskusie. Rozpor bol odstránený. 	
SZVT 	§ 20 
18. § 20 odsek (3) sa mení a znie: 
„(3) Skončiť odber tepla môže odberateľ aj dohodou s dodávateľom, ak odberateľ uhradí dodávateľovi ekonomicky oprávnené náklady vyvolané odpojením odberateľa od sústavy tepelných zariadení dodávateľa. Ak dodávateľ tepla vo svojej celkovej dodávke tepla má podiel viac ako 10 % a menej ako 60 % tepla vyrobeného z obnoviteľných zdrojov energie alebo zo zdrojov s vysoko účinnou kombinovanou výrobou elektrina a tepla, alebo ich kombináciou, odberateľ tepla môže skončiť odber tepla len vtedy, ak zabezpečí dodávku tepla vyrobeného z obnoviteľných zdrojov energie alebo zo zdrojov z vysoko účinnou kombinovanou výrobou elektrina a tepla, alebo ich kombináciou, v podiele o 20 % vyššom ako má súčasný dodávateľ tepla. Ak dodávateľ tepla vo svojej celkovej dodávke tepla má podiel viac ako 60 % tepla vyrobeného z obnoviteľných zdrojov energie alebo zo zdrojov z vysoko účinnou kombinovanou výrobou elektrina a tepla alebo, ich kombináciou, odberateľ tepla môže skončiť odber tepla len vtedy, ak zabezpečí celú dodávku tepla, vyrobeného z obnoviteľných zdrojov energie s výnimkou tepla, ktoré vzniká pri zapálení obnoviteľného zdroja energie fosílnym palivom alebo zo zdrojov z vysoko účinnou kombinovanou výrobou elektrina a tepla, alebo ich kombináciou.“. 

Odôvodnenie: 
Súčasné znenie § 20, ods. (3) tohto zákona rieši len situáciu, keď dodávateľ tepla dodáva teplo z obnoviteľných zdrojov. Odpojenie odberateľa v prípade, že dodávateľ tepla dodáva teplo z vysokoúčinnej kombinovanej výroby, resp. kombináciou výroby z obnoviteľných zdrojov a vysokoúčinnej kombinovanej výroby nie je riešené a odpájanie odberateľov u takéhoto dodávateľa môže mať vážne ekonomické a prevádzkové dôsledky. Zároveň je dodávateľ povinný takto vyrábanú tepelnú energiu za podmienok stanovených týmto zákonom (§ 21) odoberať od iných výrobcov tepla. 
Takéto doplnenie textu je spresnením chýbajúceho výkladu zákona, že uvedený pomer výroby tepla sa týka nie len konkrétneho zdroja s výrobou z OZE alebo zo zdroja s vysokoúčinnou kombinovanou výrobou elektriny a tepla alebo ich kombináciou daného výrobcu tepla ale sa týka pomeru výroby tepla pre celé vymedzené územie výrobcu tepla dané v povolení.  	Z 	N 	Slovenský zväz výrobcov tepla po prerokovaní pripomienky na rozporovom konaní dňa 5.12.2013 akceptoval skutočnosť, že pripomienka presahuje vecný rámec predkladaného návrhu zákona a jej obsah bude predmetom ďalšej odbornej diskusie. Rozpor bol odstránený. 	
SZVT 	§ 15 
19. K § 15 ods. (1) 

V § 15 ods. (1) navrhujeme nasledovné znenie: 

(1)Výrobca a dodávateľ sú povinní 
a) vyrábať a dodávať teplo v určenom čase, v určenej kvalite a pri prevádzkovaní sústavy tepelných zariadení, ktoré slúžia na výrobu a distribúciu tepla, dodržiavať zásady hospodárnosti prevádzky sústavy tepelných zariadení, ktoré slúžia na výrobu a distribúciu tepla. Za prevádzkovanie sústavy tepelných zariadení podľa zásad hospodárnosti sa bude pre účely tohto zákona považovať také prevádzkovanie sústavy tepelných zariadení, pri ktorom výroba a dodávka tepla spĺňa ukazovatele energetickej účinnosti zariadení na výrobu tepla a distribúciu tepla, ktoré sú vzhľadom na ich vek a dimenziu optimálne. 

Odôvodnenie: 
Úspornými opatreniami odberateľov klesá hospodárnosť zariadení predovšetkým na rozvod tepla. Prevádzkovateľ rozvodnej siete nie je schopný každý rok vymieňať potrubné rozvody za nižšie dimenzie, aby vedel zabezpečiť tabuľkové, pred rokmi navrhnuté straty, a to aj pri maximálnej snahe. Uvedené navrhujeme z dôvodu, aby výrobcovia a dodávatelia tepla, ktorí v existujúcom tepelno-technickom zariadení na rozvod tepla dosahujú maximálne hospodárne prevádzkovanie, aké je pri rozmeroch siete a aktuálnej dodávke tepla možné zabezpečiť (ale ktoré je percentuálne horšie ako pôvodne predpísané straty), neboli sankcionovaní 
 	Z 	A 	Návrh zákona bude obsahovať nové znenie §35 ods. 1 písm. b).  	
SZVT 	§ 21 
20. K § 21 ods. (1) písm. d) 
V § 21 ods. (1) písm. d) (predkladanom navrhovateľom) navrhujeme na konci text doplniť nasledovne: 
d) dodávka tepla od výrobcu tepla, ktorý teplo vyrába z obnoviteľných zdrojov energie alebo v zariadení na vysoko účinnú kombinovanú výrobu elektriny a tepla je preňho rovnako ekonomicky efektívna ako odber tepla z iných zariadení na výrobu tepla, resp. dodávka tepla od výrobcu tepla, ktorý teplo vyrába z obnoviteľných zdrojov energie alebo v zariadení na vysoko účinnú kombinovanú výrobu elektriny nespôsobí zhoršenie efektívnosti distribúcie a dodávky tepla na vymedzenom území. 

Odôvodnenie: 
Navrhovaná zmena je spresním, nakoľko pojem „rovnako ekonomicky efektívny“ považujeme za nie celkom jednoznačný pre prax. 
 	Z 	N 	Slovenský zväz výrobcov tepla po prerokovaní pripomienky na rozporovom konaní dňa 5.12.2013 akceptoval vecné argumenty zástupcov MH SR. Rozpor bol odstránený. 	
SZVT 	§ 25 
21. K § 25 ods. (1) 

V § 25 ods. (1) navrhujeme upraviť preformulovať text nasledovne: 

(1) Výrobca tepla, dodávateľ a odberateľ sú povinní dodržiavať zásady hospodárnosti prevádzky sústavy tepelných zariadení. Hospodárnosťou prevádzky sústavy tepelných zariadení na účely tohto zákona sa rozumie také prevádzkovanie sústavy tepelných zariadení, pri ktorom výroba a dodávka tepla spĺňa ukazovatele energetickej účinnosti zariadení na výrobu tepla a distribúciu tepla, ktoré sú vzhľadom na ich vek a dimenziu optimálne a normatívne ukazovatele spotreby tepla; normatívnym ukazovateľom spotreby tepla sa rozumie maximálna spotreba tepla na dosiahnutie optimálnej energetickej účinnosti tepelného zariadenia. 

Odôvodnenie: 
Navrhovaná zmena je zosúladením so zmenou v §15 ods.1 navrhnutej v pripomienke v bode č. 19 

 	Z 	ČA 	Pripomienka vecne súvisí so zásadnou pripomienkou č. 19 uplatnenej k §15 vlastného materiálu. Akceptovaním uvedenej pripomienky bol rozpor odstránený 	
SZVT 	0. Legislatívno-technické pripomienky: 
Navrhujeme v zákone upraviť a doplniť základné pojmy, resp. ich zosúladiť s inými nadväznými právnymi normami takto: 
• § 1 ods. 1 písm. g) – ustanovenie sa dá podradiť pod písm. a), b) alebo f) 
• § 1 ods. 3 písm. c) – zákon č. 182/1993 Z. z. o vlastníctve bytov a nebytových priestorov v znení neskorších predpisov pojmy „spoločenstvo vlastníkov bytov a nebytových priestorov“ ani „správca budovy“ nepozná, používa iba skratku „spoločenstvo“ alebo spojenie „spoločenstvo vlastníkov bytov a nebytových priestorov v dome“ a skratku „správca“ – teda zjednotiť terminológiu s osobitným zákonom 
• § 1 ods. 3 písm. c) – v zákone sa ďalej používa skôr „...rozpočítava množstvo tepla...“, nie „...rozpočítava vyrobené teplo...“ – navrhujem buď zjednotiť, alebo celú terminológiu upraviť („rozpočítava“ sa skôr náklad na výrobu tepla ako množstvo tepla, „rozpočítavanie“ vo všeobecnosti nie je vhodný pojem, ide o bohemizmus, slovenský jazyk používa pre tento proces slovo „rozdeľovanie“) 
• § 2 písm. d) – definovaný je iba pojem „dodávateľ“, ale zákon ďalej používa „dodávateľ“ aj „dodávateľ tepla“ – navrhujem zjednotiť, zrejme definovať a používať pojem „dodávateľ tepla“ (podobne ako napr. „výrobca tepla“) 
• § 2 písm. e), f) a s) – terminologická nejednotnosť pri definíciách odberateľ, koncový odberateľ, konečný spotrebiteľ, nejasnosť definícií; 
• § 2 písm. f) – pojem „prevádzkovateľ centrálneho zdroja tepla“ nie je definovaný a nie je ani zrejmé, kto ním má byť (napr. vlastník alebo užívateľ centrálneho zdroja tepla) 
• § 2 písm. m) – vypustiť „držiteľa povolenia“ – nie je zrejmé, aký vzťah má mať držiteľ povolenia k časti sústavy tepelných zariadení (vlastník, užívateľ...) 
• § 2 písm. s) – definícia „centrálny zdroj tepla v budove“ – 
- pojem „budova“ – nie je správna legislatívna technika, poznámka odkazuje na stavebný zákon a definíciu bytovej budovy, pričom sa odkazuje iba na niektoré typy bytových budov [§ 43b ods. 1 písm. a) a c) stavebného zákona]; keďže poznámka pod čiarou v zákone nie je záväzná, musí byť už z textu zákona zrejmé, čo sa pojmom budova myslí; navrhujem priamo do zákona uviesť definíciu budovy; navyše, poznámka pod čiarou by mala byť uvedená pri prvom použití pojmu v zákone 
- nie je zrejmé, čo znamená „ústredné vykurovanie“ 
- nie je zrejmé, čo znamená „vonkajší rozvod tepla“ 
• § 2 písm. t) – pojem „centrálny okrskový zdroj“ sa ďalej v zákone nepoužíva, preto je definícia nadbytočná 
• § 2 písm. v) pojem „centralizovaným zásobovaním teplom“ .... definícia je už v ust . § 12 ods. 2 písm. f) „na účely tohto zákona sa systémom centralizovaného zásobovania teplom rozumie systém prepojenia jedného alebo viacerých zariadení na výrobu tepla s verejným rozvodom tepla“ zjednotiť definíciu. 
• § 4 ods. 5 – ustanovenie bolo medzičasom zmenené zákonom č. 251/2012 Z.z. o energetike a v zásade pokrýva obsah tohto ustanovenia 
• § 11 ods. 4 písm. b) a c) – znenie týchto ustanovení by malo byť dané do súladu s ustanoveniami ods. 2 písm. d) a e) 
• § 12 ods. 3 písm. a) až c) – medzi písm. b) a c) by mala byť spojka „a“, alebo „alebo“ podľa toho, čo týmto ustanovením chce zákonodarca stanoviť 
• § 18 ods. 4 písm. a) – nesprávna legislatívna technika – časť vety „najneskôr ...“ by mala byť v prechodných ustanoveniach a účinnosť tohto ustanovenia odložená do uvedeného dátumu 
• § 18 ods. 6 písm. e) – nie je zrejmé, čo sa rozumie počtom osôb v budove (vlastníkov, užívateľov...), ku ktorému dátumu bude potrebné informáciu podať (počet osôb v budove sa môže v priebehu roka meniť) a ako bude možné tento údaj overiť 
• § 20 ods. 1 – je možná interpretácia, že odberateľom sa myslí aj koncový odberateľ a koncovým odberateľom aj konečný spotrebiteľ (spôsobené nejasnými definíciami pojmov „koncový odberateľ“ a „konečný spotrebiteľ“) – v takom prípade by zmena tohto ustanovenia nemala zmysel 
• § 21 – zjednotiť pojmy „na vymedzenom území“, „vo vymedzenom území“; nie je jasné, čo sa myslí „projektovanou ročnou potrebou“ – jednak, aká je to „projektovaná“ a jednak, či slovo „potreba“ nemá byť nahradené slovom „spotreba“ 
• § 22 ods. 3 – „tepelné zariadenie“ nie je definované (iba sústava tepelných zariadení), rovnako nie je definovaná „prípojka tepla“ (iba tepelná prípojka), nie je zrejmé, kto je prevádzkovateľ alebo dodávateľ tepla 

 	O 	ČA 	Zapracované úpravou textu. 	
SZVT 	§ 2 
K § 2 písm. s) 

V § 2 písm. s) (predložené predkladateľom) navrhujeme doplniť text o slová „alebo na ústredné vykurovanie a“ a „alebo na prípravu teplej úžitkovej vody“ nasledovne: 
s) centrálnym zdrojom tepla v budove2a) zariadenie na výrobu tepla určené na ústredné vykurovanie, alebo na ústredné vykurovanie a spoločnú prípravu teplej úžitkovej vody, alebo na prípravu teplej úžitkovej vody, alebo iné využitie pre budovu alebo viac budov bez vonkajšieho rozvodu tepla, 

Odôvodnenie: 
Navrhovaná zmena je len spresnením formulácie. 
 	O 	N 	Definícia v návrhu zodpovedá obsahu pripomienky. 	
SZVT 	§ 2 
K § 2 písm. t) 

V § 2 písm. t) (predloženom predkladateľom) navrhujeme doplniť text o slová „alebo na ústredné vykurovanie a“ a „alebo na prípravu teplej úžitkovej vody“ nasledovne: 
t) centrálnym okrskovým zdrojom tepla zariadenie na výrobu tepla s maximálnym príkonom do 20 MW určené na ústredné vykurovanie, alebo na ústredné vykurovanie a spoločnú prípravu teplej úžitkovej vody, alebo na prípravu teplej úžitkovej vody, alebo na iné využitie pre viac budov s vonkajším rozvodom tepla, 

Odôvodnenie: 
Navrhovaná zmena je len spresnením formulácie. 
 	O 	N 	Definícia v návrhu zodpovedá obsahu pripomienky. 	
SZVT 	§ 13 
V § 13 ods. (2) navrhujeme doplniť text „v súlade s §12 ods. 7“ nasledovne: 
(2) K žiadosti podľa odseku 1 fyzická osoba alebo právnická osoba dokladá záväzné stanovisko obce, v súlade s §12 ods. 7, o súlade výstavby sústavy tepelných zariadení, na ktoré žiada vydať osvedčenie s koncepciou rozvoja obce v oblasti tepelnej energetiky. 

Odôvodnenie: 
Navrhovaná zmena je len spresnením formulácie. 
 	O 	N 	Nadbytočné, keďže je uvedený celý názov záväzného stanoviska obce o súlade výstavby sústavy tepelných zariadení s koncepciou rozvoja obce v oblasti tepelnej energetiky. 	
SZVT 	§ 16 
V § 16 ods. (1) navrhujeme nasledovné znenie: 
(1) Dodávateľ, ktorý rozpočítava množstvo dodaného tepla konečnému spotrebiteľovi, alebo odberateľ, ktorý rozpočítava množstvo dodaného tepla konečnému spotrebiteľovi, je povinný zabezpečiť dodávku tepla v určenom čase, v určenej kvalite a za cenu, ktorá nie je vyššia ako schválená alebo určená, pokiaľ schválenie alebo určenie ceny podlieha rozhodnutiu úradu, alebo za cenu dohodnutú v súlade s § 19 písm. m). 

Odôvodnenie: 

Navrhovaná zmena je len spresnením formulácie, pretože niektorí dodávatelia alebo odberatelia môžu fakturovať aj za cenu nižšiu ako im schváli alebo určí úrad. Cena v teple je stanovená rozhodnutím úradu ako maximálna. V prípade, ak si odberatelia vyrábajú časť tepla samostatne, ich cenu neschvaľuje úrad, ale je dohodnutá individuálne. 
 	O 	N 	Súčasné znenie považujeme za postačujúce. 	
SZVT 	§ 19 
K § 19 ods. (2) písm. m) 

V § 19 ods. (2) písm. m) (predkladané navrhovateľom) navrhujeme nasledovné znenie: 
m) dohodnutú cenu dodávaného tepla, ak si koncový odberateľ, ktorý využíva teplo pre vlastnú potrebu, vyrába časť tepla samostatne, alebo ak si koneční spotrebitelia, ktorým koncový odberateľ rozpočítava teplo, vyrábajú časť tepla samostatne, pričom dohodnutá cena nepodlieha schvaľovaniu úradom. 

Odôvodnenie: 
Navrhovaná zmena je len spresnením formulácie 
 	O 	N 	Akceptovanie pripomienky by bolo v rozpore so zásadnou pripomienkou MŽP SR. 	
SZVT 	§20 
V § 20 ods. (2) písm. b) navrhujeme doplniť text nasledovne: 
b) dodávateľ tepla ani po predchádzajúcej písomnej výzve odberateľa alebo konečného spotrebiteľa neodstráni nedostatky v kvalite, množstve a v spoľahlivosti dodávok tepla alebo neplní podstatné náležitosti zmluvy o dodávke a odbere tepla, najmä parametre teplonosnej látky a zásady hospodárnosti dodávky tepla v súlade s §15 ods.1 písm. a). 

Odôvodnenie: 
Navrhovaná zmena je zosúladením so zmenou v §15 ods.1 navrhnutej v pripomienke v bode č. 19 č. 
 	O 	A 	Bod č. 19 bude z návrhu zákona vypustený. 	
SZVT 	§ 22 
V § 22 ods. (4) (predkladanom navrhovateľom) navrhujeme v texte doplniť slovo „preukázateľnú“ 
(4) Osoba, ktorá poškodí alebo ovplyvní činnosť tepelného zariadenia, verejného rozvodu alebo prípojky tepla je povinná uhradiť preukázateľnú škodu vzniknutú zásahom bez súhlasu podľa odseku 3. 

Odôvodnenie: 
Navrhovaná zmena je spresním, ktoré predíde zbytočným sporom o výšku škody. Alternatívne je možné uviesť odkaz na príslušný § Obchodného zákonníka. 
 	O 	N 	Doplnenie považujeme za nadbytočné. 	
SZVT 	§ 26 
K § 26 ods. (1) písm. a) 

V § 26 ods. (1) písm. a) navrhujeme doplniť text nasledovne: 
a) vykonáva plánovanú rekonštrukciu, modernizáciu, opravu, údržbu a revíziu sústavy tepelných zariadení alebo vyhradených technických zariadení, 

Odôvodnenie: 
Navrhovaná zmena je zosúladením s vyhláškou ÚRSO č. 277/2012 Z. z. o štandardoch kvality. 
 	O 	N 	Pripomienka presahuje vecný rámec navrhovaného zákona. 	
SZVT 	§ 27 
K § 27 písm. c) 

V § 27 v písm. c) navrhujeme doplniť slová „nakupované teplo“ nasledovne 
c) dlhodobého nedostatku zdrojov tepelnej energie, ktorými sú palivá, elektrina, nakupované teplo a voda, 

Odôvodnenie: 
Navrhovaná zmena je dôležité pre dodávateľov tepla, ktorí väčšinu tepla nakupujú a nedostatok tohto zdroja je pre nich havarijným stavom. 
 	O 	N 	Pripomienka presahuje vecný rámec navrhovaného zákona. 	
SZVT 	§ 2 
K § 2 
V § 2 navrhujeme opraviť číslovanie písmen. Počnúc písmenami s), u), s) : 
Navrhujeme opraviť číslovanie nasledovne : 
s), t), u) a následne číslovanie opraviť v abecednom poradí. 
 	O 	A 	Zapracované úpravou textu. 	
SZVT 	nový § 31a 
§31 a 

Opatrenia obcí na obnovu energetickej efektívnosti existujúcich sústav 
centralizovaného zásobovania teplom 

1. Obce sú povinné do 30.9.2014 zverejniť verejnou vyhláškou zoznam 
všetkých tepelných zdrojov na území obce (ďalej : zoznam)prevádzkovaných 
právnickými a fyzickými osobami, ktoré na území obce prevádzkujú zdroj na 
základe povolenia a fyzickými a právnickými osobami prevádzkujúcich tepelný 
zdroj za účelom uvedeným v §1, ods.3 písm. b) a c). V prípade, že je obec v 
súlade s §31 zákona povinná vypracovávať koncepciu rozvoja obce v oblasti 
tepelnej energetiky, sa tento zoznam po prerokovaní a schválení obecným 
zastupiteľstvom stáva súčasťou koncepcie rozvoja obce v oblasti tepelnej 
energetiky. 

2. Zoznam musí byť aktualizovaný minimálne raz za rok k 30.9. Zoznam 
musí obsahovať : 

a. Názov tepelného zdroja stručne vystihujúci jeho účel a technické 
riešenie 

b. Adresu objektu, v ktorom je tepelný zdroj umiestnený 

c. Inštalovaný výkon tepelného zdroja 

d. Druh využívanej energie 

e. Meno fyzickej osoby alebo názov právnickej osoby zodpovednej za 
prevádzku tepelného zdroja 

3. Ak sa na základe oznámenia právnickej alebo fyzickej osoby zistí, že 
tepelný zdroj uvedený na zozname je postavený v bez stavebného povolenia 
alebo v rozpore so stavebným povolením: 

a. V prípade, že sa miestnymi zisťovaním preukáže, že je možné objekt 
zásobovaný z tohto zdroja pripojiť na existujúcu sústavu centralizovaného 
zásobovanie teplom, musí byť tento tepelný zdroj odstránený na náklady 
fyzickej alebo právnickej osoby zodpovednej za prevádzku tepelného zdroja a 
pripojený na základe dohody na sústavu centralizovaného zásobovania teplom. 
Náklady na pripojenie znáša vlastník pripájaného objektu. 

b. Prevádzkovateľ sústavy centralizovaného zásobovania teplom môže 
pripojenie objektu zamietnuť iba v prípade, že preukáže, že by pripojenie 
objektu malo negatívny dopad na energetickú účinnosť sústavy alebo významný 
vplyv na náklady na prevádzkovanie sústavy. 

c. V prípade zamietnutia pripojenia objektu obec stanoví pravidlá 
prevádzkovania tepelného zdroja v súlade s platnou územnou plánovacou 
dokumentáciou a vydá stavebné povolenie v rámci konania podľa §88a zákona 
50/1976 Zb., pričom môže nariadiť zmenu technického riešenia a palivovej 
základne tepelného zdroja v záujme zníženia vplyvu tepelného zdroja na 
životné prostredie. 

4. Na základe návrhu držiteľa povolenia na podnikanie v tepelnej 
energetike, ktorého vymedzené územie podľa §7, ods.1, písm. h alebo podľa 
§7, ods.2, písm. j je na území obce sa na zozname určia tepelné zdroje, 
ktorých dodávku tepla je možné nahradiť dodávkou tepla s existujúcich sústav 
centrálneho zásobovania teplom. Tepelné zdroje, ktoré vyrábajú 100% tepla z 
obnoviteľných zdrojov energie, sa nepovažujú za tepelné zdroje, ktorých 
dodávku tepla možno nahradiť dodávkou z iného zdroja. 

5. Obec v spolupráci s dotknutými držiteľmi povolenia na podnikanie v 
tepelnej energetike spracuje Plán likvidácie nadbytočných tepelných zdrojov 
na území obce v ktorom stanoví pravidlá likvidácie nadbytočných tepelných 
zdrojov a pripojenia sa nimi zásobovaných objektov na existujúce systémy 
centrálneho zásobovania teplom. Pravidlá likvidácie musia minimálne 
stanoviť: 

a. Environmentálne kritériá, ktoré musí prevádzkovateľ takéhoto zdroja 
splniť, aby mohol byť zdroj vylúčený z povinnosti likvidácie. Tieto kritériá 
by mali zabezpečovať, aby dotknutý tepelný zdroj dosahoval minimálne 
environmentálne charakteristiky sústavy centrálneho zásobovania teplom, 
ktorá by ho mala nahradiť. 

b. Podmienky, za ktorých môže prevádzkovateľ existujúcej sústavy 
centrálneho zásobovania teplom odmietnuť pripojenie objektu zásobovaného 
dotknutým tepelným zdrojom. 

c. Zoznam opatrení , ktoré sú v kompetencii obce, ktorými sa zabezpečí, 
aby nebolo možné predlžovať prevádzku nadbytočných tepelných zdrojov po 
30.9.2024 

d. Časový harmonogram likvidácie dotknutých zdrojov s ohľadom na 
ekonomickú účelnosť likvidácie. Likvidácia by sa mala v zásade vykonávať ako 
alternatívne opatrenie rekonštrukcie, modernizácie a generálnych opráv 
dotknutých tepelných zdrojov. 

e. Opatrenia Plánov likvidácie nadbytočných tepelných zdrojov na území 
obce sa musia vykonať do 30.9.2024. 

Odôvodnenie: 

Uvedené opatrenia majú za účel napraviť chyby, ktoré z dôvodu legislatívnym 
nedostatkom boli spáchané v období od r. 1990 dodnes v oblasti zásobovania 
teplom z centralizovaných sústavách teplom. Hlavnou príčinou deštrukcie 
existujúcich CZT bolo, že obce a stavebné úrady vydávali povolenia na 
výstavbu malých lokálnych zdrojov a odpájanie sa CZT bez posudzovania 
environmentálnych dopadov vyplývajúcich z vyšších emisií z malých zdrojov a 
znižovania efektívnosti CZT z dôvodu znižovania výroby odpájaním miest 
spotreby. Tak isto neboli rešpektované urbanistické zásady stanovené v 
územnoplánovacej dokumentácii. 

10 ročné prechodné obdobie je dostatočné na to, aby existujúce lokálne 
zdroje technicky a ekonomicky dožili a zabezpečilo sa, že návrat k 
zásobovaniu teplom s CZT nebude mať za následok zvýšenie nákladov na 
zásobovanie teplom pre konečného spotrebiteľa. 

Podrobnejšie zdôvodnenie a popis procesov, na ktoré tento návrh reaguje sú 
obsiahnuté v štúdii Protimonopolného úradu SR s názvom : "Fungovanie a 
problémy v sektore tepelného hospodárstva v SR so zameraním na systémy CZT" 
uverejnenej na: 

http://www.antimon.gov.sk/files/31/2013/Fungovanie%20a%20problémy%20v%20sekt 
ore%20tepelného%20hospodárstva_final%20word.pdf  	Z 	N 	Pripomienka presahuje vecný rámec navrhovaného zákona. 	
SOPK 	V čl. I Návrhu sa za bod č. 14 vkladá bod č. 15, ktorý znie  
"15. V § 6 ods. 2 sa vypúšťa písm. k)." 

Doterajšie body 15 až 36 čl. I Návrhu sa prečíslujú ako body 16 až 37. 

Odôvôdnenie: 

Zákon č. 657/2004 Z. z. o tepelnej energetike v znení neskorších predpisov v § 6 ods. 2 písm. k) stanovuje ako povinnú náležitosť povolenia právnickej osoby pre podnikanie v tepelnej energetike aj „meno, priezvisko, bydlisko alebo pobyt konateľov alebo členov štatutárneho orgánu.“ Uvedené, spolu s povinnosťou držiteľa povolenia požiadať Úrad pre reguláciu sieťových odvetví („Úrad“) o vykonanie zmeny v povolení pri zmene údajov uvedených v povolení podľa § 8 ods. 1 Zákona o tepelnej energetike vyžadovalo aby držiteľ povolenia žiadal o zmenu povolenia vždy pri zmene obsadenia svojho štatutárneho orgánu. 

Vzhľadom na to, že odbornosť výkonu činnosti podnikania v tepelnej energetike zabezpečuje zodpovedný zástupca a nie štatutárny orgán právnickej osoby považujeme uvádzanie kompletného zoznamu členov štatutárneho zástupcu právnickej osoby na povolení za nadbytočné. Navyše uvádzanie kompletného zoznamu členov štatutárneho zástupcu právnickej osoby zvyšuje administratívnu náročnosť podnikania v tepelnej energetike tým, že subjekty podnikajúce v tepelnej energetike sú povinné žiadať o zmenu povolenia pri každej zmene obsadenia svojho štatutárneho orgánu. 

V záujme znižovania administratívneho zaťaženie podnikateľskej sféry teda navrhujeme vypustiť povinnosť uvádzať meno, priezvisko, bydlisko alebo pobyt konateľov alebo členov štatutárneho orgánu na povolení na podnikania v tepelnej energetike. 
 	Z 	A 	Zapracované úpravou textu. 	
SOPK 	V čl. I Návrhu sa za bod č. 37 vkladá bod č. 38, ktorý znie  

37. Za § 38a sa vkladá § 38b, ktorý spolu s nadpisom znie: 

„§ 38 Prechodné ustanovenia účinné od 1. apríla 2014 

Povolenia vydané podľa doterajších predpisov ostávajú v platnosti v súlade s podmienkami ustanovenými podľa doterajších predpisov.“ 
Doterajšie novelizačné body 15 až 36 čl. I Návrhu sa prečíslujú. 

Odôvodnenie: 

Navrhujeme prechodné ustanovenie v nadväznosti na predchádzajúcu pripomienku. 
 	Z 	A 	Zapracované úpravou textu. 	
SLOVNAFT 	Navrhujeme vložiť nový bod 15 (následné body sa prečíslujú) 
V § 7 ods.2 sa vypúšťa písmeno k). 

Alternatívne znenie nového bodu 15: 
V § 8 ods.1 sa na konci dopĺňa veta: 
„V prípade zmeny členov štatutárneho orgánu, ktorých trvalé miesto pobytu je mimo územia Slovenskej republiky, je lehota na podanie žiadosti o vykonanie zmeny členov štatutárneho orgánu v povolení 90 dní“. 

Odôvodnenie: 
V praxi sa menia členovia štatutárneho orgánu často aj viac krát za rok. Získavanie výpisu obchodného registra a nutných dokladov o členoch štatutárneho orgánu, občanoch inej členskej krajiny EÚ, trvá reálne vždy viac ako 30 dní. Dôvodom je, že príslušné orgány štátnej správy nie sú schopné vydať všetky potrebné doklady skôr. Navyše nie je jasné akú úlohu potom zohráva inštitút zodpovedného zástupcu podľa §3, ktorý sa takto javí ako úplne zbytočný. Táto administratívna záťaž sa javí ako zbytočná, keďže povolenia na podnikanie v elektroenergetike, či v plynárenstve, ktoré sú podstatne významnejšie z hľadiska národného hospodárstva v porovnaní s lokálnym vykurovaním, takéto administratívne úkony nevyžadujú. Navrhujeme preto pri príležitosti tejto novelizácie zákona o teple buď úplne zrušiť v §7 ods.2 písmeno k), alebo upraviť v §8 ods.1 lehotu pre podanie žiadosti o zmenu povolenia v prípade zahraničných členov štatutárneho orgánu na 90 dní. 
 	Z 	A 	Zapracované úpravou textu.