Návrh na uzavretie Protokolu o zmene a doplnení Dohody o založení Medzinárodnej investičnej banky a jej Štatútu

1. Informácie o Medzinárodnej investičnej banke

Predseda predstavenstva: Nikolaj Nikolajevič Kosov (od septembra 2012)
Členské štáty (zostupne podľa podielu na kapitále): Ruská federácia, Česká republika, Bulharská republika, Slovenská republika, Rumunsko, Kuba, Mongolsko a Vietnam

Medzinárodná investičná banka (ďalej len „MIB“ alebo „Banka“) bola založená v roku 1970 a svoju činnosť začala 1.1.1971. MIB je medzinárodná finančná inštitúcia so sídlom v Moskve a svoju činnosť vykonáva na základe Dohody o založení Medzinárodnej investičnej banky (ďalej len „Dohoda“) a Štatútu Medzinárodnej investičnej banky (ďalej len „Štatút“), ktorý je neoddeliteľnou súčasťou tejto Dohody. Dohoda je zaregistrovaná v Sekretariáte OSN. V roku 1970 bolo bývalé Československo zakladajúcim členom MIB. Členstvo Slovenskej republiky vzniklo v roku 1993 v dôsledku sukcesie do medzinárodných dohôd uzavretých bývalým Československom a rozdelením jeho podielu medzi Českú republiku a Slovenskú republiku v pomere 2:1.

Hlavnou činnosťou Banky podľa zakladajúcich dokumentov je poskytovať komerčne orientované strednodobé a dlhodobé úvery na realizáciu spoločných investičných projektov a programov na financovanie výstavby objektov v členských krajinách. Banka sa po rozpade RVHP na začiatku 90. rokov dostala do situácie, keď nebola schopná plniť svoje splatné záväzky napriek tomu, že zároveň evidovala značné pohľadávky, najmä voči Ruskej federácii a Kube. Zásadný posun v otázke zadlženosti nastal v roku 2004, kedy Ruská federácia vysporiadala postupne svoje záväzky voči Banke, čo dovolilo MIB oddlžiť. Banka pod novým vedením od septembra 2012 prechádza procesom transformácie na modernú medzinárodnú rozvojovú banku a aktuálnymi cieľmi jej úverovej politiky je predovšetkým podpora malých a stredných podnikov prostredníctvom úverových liniek partnerským inštitúciám, ako aj účasť na veľkých projektoch.
Štát	Podiel členských štátov MIB 
na základnom kapitále	
	Základný kapitál celkom	z toho splatené	
	 v mil. EUR	v mil. EUR	    v %	
Ruská federácia	580,7	140,0
30,4
29,8
18,5
21,5
5,4
1,0
1,0	56,5513	
Česká republika	125,6		12,2673	
Bulharsko	123,0		12,0506	
Rumunsko	76,7		7,4529	
Slovenská republika	62,8		8,6754	
Kuba	23,4		2,1650	
Mongolsko	6,2		0,4238	
Vietnam 	4,7		0,4137	
Neprerozdelené kvóty	296,9	-	-	
Celkom základný kapitál	1 300,0	247,6	100,00	
Hlavným riadiacim orgánom Banky je Rada, zložená zo zástupcov všetkých členských krajín, vrátane zástupcu Slovenskej republiky. Výkonným orgánom Banky je predstavenstvo, členovia ktorého sú menovaní Radou. Rada Banky taktiež menuje členov Revíznej komisie spomedzi zástupcov členských krajín, ktorá dvakrát ročne kontroluje činnosť Banky.

SR sa podieľa na riadení a kontrole Banky cez svojich zástupcov v Rade MIB, v Expertnom výbore splnomocnených zástupcov vedúcich delegácií členských krajín a v Revíznej komisii MIB. Okrem toho má SR v rámci svojho členstva právo nominovať kandidátov na dve vedúce pracovné pozície v Banke – pozíciu riaditeľa odboru riadenia rizika a pozíciu zástupcu riaditeľa odboru vzťahov s klientmi / vedúceho oddelenia investičného a projektového financovania

Rozvoj a modernizácia banky
V priebehu roka 2012 Banka pripravila dlhodobú stratégiu rozvoja MIB na roky 2013 – 2017 a spoločne so spoločnosťou Ernst&Young vypracovala plán na jej realizáciu. V súvislosti so závermi 98. zasadnutia Rady v novembri 2012 a v súlade s jednohlasne odsúhlasenou koncepciou ďalšieho rozvoja MIB Banka začala prijímať kroky v štyroch oblastiach: 
•	zmena priorít v úverovej politike MIB; 
•	zvýšenie ziskovosti bankových operácií; 
•	organizačná zmena a zmena motivácie zamestnancov; 
•	sanácia úverového portfólia. 
Na výročnom 100. zasadnutí Rady, ktoré sa uskutočnilo v Moskve v dňoch 5. - 6.12.2013, bolo konštatované, že uvedené ciele, ktorých účelom bol reštart Banky, boli splnené nad očakávania. 

Banka sa začala aktívne prezentovať a zúčastňovať sa na rôznych podujatiach, nadviazala množstvo nových aktívnych kontaktov s potenciálnymi partnermi, vrátane medzinárodných a národných finančných inštitúcií – okrem iného Banka podpísala dohodu o spolupráci so SZRB, predstavitelia Banky sa stretli s veľvyslancom SR v RF, s predstaviteľmi Eximbanky SR a NBS. Vedúce medzinárodné rozvojové finančné inštitúcie považujú MIB za relevantného partnera – dôkazom je tiež ich účasť na výročnom 100. zasadnutí Rady MIB. Banka okrem iného pracuje na vytvorení spoločnej platformy spolu s exportno-importnými agentúrami členských krajín, ktorá by mala dodatočne podporiť rozvoj ich obchodných vzťahov. Banka zmodernizovala svoju webstránku a pokračuje práca nad celkovou zmenou brandingu, ktorá by mala dodatočne podporiť stúpajúce povedomie o Banke v medzinárodných obchodných kruhoch. Boli zavedené moderné procesy riadenia rizika a kontroly, priebežne sa modernizujú vnútorné procesy a predpisy, došlo k širokej modernizácii organizačnej štruktúry a personálnej politiky. Banka taktiež zaviedla efektívne procesy plánovania, osobitne v sfére rozpočtovania. 

Nové vedenie Banky v krátkom čase dosiahlo pokrok v niekoľkých dlhobo nevyriešených otázkach. Príklady predstavuje zmena neefektívnej organizačnej štruktúry, sanácia úverového portfólia a vytvorenie nového kvalitnejšieho portfólia úverov, ako aj vytvorenie rámca pre vysporiadanie záväzkov Kuby voči MIB s pokračujúcim členstvom Kuby v MIB ako v jedinej medzinárodnej finančnej inštitúcii. Pokrok, dosiahnutý novým vedením MIB, zaregistrovalo aj Maďarsko, ktoré sa po odchode z Banky v roku 2000 začalo znova aktívne zaujímať o dianie v nej a otvorene prejavuje záujem o obnovenie členstva – začiatkom roka 2014 by MIB mala začať rokovania s Maďarskom o konkrétnych podmienkach obnovenia jeho členstva. Pravdepodobne najvýraznejším výsledkom prebiehajúcich zmien, odvedenej práce a prejavenej podpory členských krajín je získanie Bankou koncom roka 2013 investičného ratingu od agentúry Fitch Ratings na úrovni BBB- so stabilným výhľadom, čo umožní Banke značné navýšiť objem operácií. 

Finančné výsledky
Za prvý polrok 2013 aktíva Banky narástli z 367 mil. EUR na 400 mil. EUR a jej kapitál predstavoval koncom uvedeného obdobia 356 mil. EUR. V priebehu prvého polroku 2013 Banka dosiahla vďaka efektívnejšej správe aktív čistý zisk vo výške 9,2 mil. EUR, vzhľadom na očistenie portfólia Banky od všetkých pozostalých zlyhaných úverov k 31.12.2013, čo si vyžiadalo náklady celkovo vo výške 15 mil. EUR, však čistý zisk Banky za celý rok 2013 dosiahol nakoniec 4,76 mil. EUR. Napriek tomu však možno badať zjavné zefektívnenie činnosti Banky oproti obdobiu pred nástupom nového vedenia koncom roka 2012, keďže čistý zisk Banky za rok 2012 predstavoval len približne 3 mil. EUR a zároveň súvahu Banky už nezaťažujú nekvalitné aktíva. Banku audituje audítorská spoločnosť Ernst&Young v súlade s Medzinárodnými účtovnými štandardami (IFRS).

Úverové portfólio
K 31.12.2013 Banka, minimalizujúc potenciálne negatívne vplyvy na jej koncoročné finančné výsledky, odpísala všetky zlyhané úvery, ktoré boli súčasťou starého úverového portfólia predstavujúceho dedičstvo z minulosti. Reorgnizovala svoju úverovú činnosť a nový dôraz dáva na operácie prostriedníctvom partnerských finančných inštitúcií, vďaka čomu je s novým úverovým portfóliom Banky spojené taktiež významne nižšie riziko. V rámci vytvárania nového portfólia tak bolo od 1.11.2012 schválených 15 úverov v celkovej výške približne 184 mil. EUR, určených predovšetkým na podporu rozvoja malého a stredného podnikania (k 10.2.2014 bolo podpísaných 12 úverových zmlúv a 10 sa začalo čerpať). Spomedzi týchto úverov bola podstatná časť poskytnutá v rámci syndikovaných úverov spolu s vedúcimi medzinárodnými finančnými inštitúciami ako Európska banka pre obnovu a rozvoj (EBOR) a Medzinárodná finančná korporácia (MFK), ktoré považujú Banku za rovnocenného partnera. Vďaka podpisu zmluvy o spolupráci s MFK sa Banka stala členom klubu 19 vedúcich rozvojových inštitúcií a môže sa regulárne zúčastňovať ich spoločných operácií. Banka vynakladá snahu na ďalšiu teritoriálnu diverzifikáciu svojich aktivít, v rámci území jej členských štátov.

K 31.12.2013 predstavoval podiel úverov MIB na území SR 6% z celkového portfólia Banky (jeden úspešne čerpaný úver vo výške 9 mil. EUR, schválený v roku 2010); koncom januára 2014 bol schválený ďalší úver na území SR. Podľa stratégie Banky pre SR na roky 2013 – 2015*, by Banka mala v priebehu uvedeného obdobia na území SR investovať minimálne 30 mil. EUR prostredníctvom minimálne 2 projektov. Podľa finančného modelu Banky by podiel úverov na území SR na celkovom portfóliu Banky mal koncom roka 2014 predstavovať 10%. Banka by mala do konca roka 2014 poskytnúť nové úvery v celkovej výške 150 mil. EUR (celkové aktíva by mali predstavovať 525 mil. EUR), pri predpokladanom náraste úverového portfólia do roku 2017 na 750 mil. EUR (a náraste všetkých aktív na viac než 1 mld. EUR). Získanie investičného ratingu Banke v roku 2014 umožní po prvý raz v svojej histórii uskutočniť emisiu dlhopisov v objeme približne 50 mil. EUR, ktorá jej pomôže naplniť svoje plány navýšiť objemy operácií. Vzhľadom na doterajšiu schopnosť nového vedenia Banky napĺňať a presahovať vytýčené ciele je možné predpokladať, že aj tieto ciele budú naplnené. 

2.  Zvýšenie splatenej časti základného imania MIB a podpora rozvoja MIB zo strany SR

Vzhľadom na dosahované výsledky a pokrok v rozvoji Banky sa jej členské krajiny na 99. zasadnutí Rady MIB v Bratislave v júni 2013 rozhodli navýšiť splatené základné imanie Banky. Podľa schváleného uznesenia Rady tak bola navýšená splatená časť základného imania Banky o 50% z nerozdeleného zisku k danému dátumu (76 067 194,6 EUR, proporcionálne rozdelených medzi podiely jednotlivých krajín). Zároveň uznesenie hovorí o dodatočných vkladoch členských krajín v celkovej výške aspoň 100 mil. EUR (na návrh ČR a SR), individuálne podľa možností štátnych rozpočtov, umožňujúc zmenu percentuálnych podielov na splatenom imaní Banky. V rámci navýšenia z nerozdeleného zisku vo výške 76 mil. EUR sa splatená časť podielu SR zvýšila o 4 787 391,25 EUR a celková splatená časť podielu SR tak po danom rozhodnutí predstavovala 15 187 478,50 EUR. 

Vlády SR a Bulharska v roku 2013 už prijali rozhodnutia o dodatočných vkladoch proporcionálne ich vtedajším podielom v splatenom základnom imaní Banky. V prípade SR bol tento vklad zrealizovaný koncom februára 2014, vďaka čomu aktuálny podiel SR predstavuje 21 481 113,06 EUR, zatiaľ čo v prípade Bulharska by tento vklad mal byť zrealizovaný vo 4. štvrťroku 2014. Ostatné členské krajiny taktiež začali vnútroštátne procedúry na schválenie dodatočných vkladov, avšak schválenie takýchto vkladov niektoré členské krajiny, osobitne Ruská federácia, ktorá je najväčším akcionárom s očakávaným najväčším podielom na navýšení splateného základného imania Banky (vyše 50%), do značnej miery podmieňujú zmenou a aktualizáciou zakladajúcich dokumentov MIB tak, aby zodpovedali štandardným ustanoveniam podobných medzinárodných finančných inštitúcií.

Dôvody zrealizovaného dodatočného vkladu SR:

1) Banka sa rozvíjala dynamicky a rýchlejšie, ako plánovala – za prvý kvartál 2013 bol z hľadiska objemu nových úverov naplnený plán na celý rok 2013. Banke dochádzali voľné zdroje a navýšenie splateného základného imania by jej prinieslo ďalšie prostriedky. Nový manažment Banky už v rannom štádiu svojho pôsobenia dokázal, že je Banku možné viesť efektívnejšie a razantne navýšiť objem jej aktivít v krátkom čase. Vzhľadom na relatívne nízky počet krajín, v ktorých Banka operuje, existuje značný potenciál pre významnejší objem aktivít Banky na území SR. Cieľom navýšenia splatenej časti základného imania bolo práve umožniť Banke ďalej navýšiť objem jej operácií, aj na území SR. Koncom januára 2014 bol schválený nový významný úver MIB pre slovenský subjekt vo výške 20 mil. EUR, čo je jedným z výsledkov podpory MIB zo strany SR.

2) Cieľom navýšenia splateného základného imania a s ním spojenej preukázanej podpory členských krajín bol tiež pozitívny dopad na získanie ratingu Bankou (podpora SR a ČR, ktoré majú najlepší rating spomedzi členských krajín, hrá v tomto ohľade osobitnú úlohu), vďaka čomu bude môcť Banka získať ďalšie prostriedky za lepších podmienok. Preukázaná podpora zohrala dôležitú úlohu pri obdržaní Bankou ratingu BBB- od agentúry Fitch Ratings, čo agentúra explicitne zmienila v príslušnej správe.

3) MIB predstavuje medzi inými medzinárodnými finančnými inštitúciami, ktorých je SR členom, organizáciu, v ktorej má SR najsilnejšiu pozíciu a teda najväčší vplyv na jej vývoj a aktivity. Existuje tak jasný dôvod, pri podmienke, že je riadená efektívne, danú inštitúciu podporiť. MF SR taktiež pripravuje zmluvu o otvorení regionálneho zastupiteľstva MIB v Bratislave, pre jej členské krajiny v rámci EÚ. Nie je možné očakávať podporu daného návrhu zo strany Banky bez podpory rozvoja Banky.

4) Jedinečné zloženie členských krajín MIB predstavuje pre slovenské hospodárske subjekty zaujímavé trhy, ktoré sa slovenským subjektom môžu otvoriť do väčšej miery taktiež vďaka členstvu SR v MIB. Banka tak môže podporiť diverzifikáciu slovenského exportu a rozvoj cezhraničnej spolupráce so slovenskými subjektmi. V tomto zmysle sa vyjadril napríklad taktiež zástupca Eximbanky SR na rokovaní s predstaviteľmi MIB na MF SR začiatkom roka 2013.

3.  Zmeny zakladajúcich dokumentov MIB

Aktuálne tak hlavnú otázku z hľadiska ďalšieho rozvoja MIB predstavuje potreba zmeny Dohody o založení MIB a Štatútu MIB, čiže zakladajúcich dokumentov, ktoré sa s výnimkou menších formálnych zmien v roku 1990 prakticky nemenili od roku 1970, kedy boli vypracované za značne odlišných okolností a nezodpovedajú tak súčasnej medzinárodnej a národnej politicko-ekonomickej realite. Jedná sa predovšetkým o úpravy cieľov a účelu Banky a jej systému riadenia. Je potrebné dané dokumenty zmeniť takým spôsobom, aby odrážali štandardy v obdobných dokumentoch podobných medzinárodných finančných inštitúcií, ako sú Európska banka pre obnovu a rozvoj (EBOR), Európska investičná banka (EIB), Čiernomorská obchodná a rozvojová banka (ČMORB) a podobne. Diskusia o tejto otázke sa začala už približne pred 10 rokmi, avšak vždy narazila na nedostatok vôle, keďže potreba týchto zmien nebola akútna – Banka stagnovala a nerozvíjala sa.

Keďže nové vedenie Banky preukázalo schopnosť Banku modernizovať a transformovať na modernú medzinárodnú rozvojovú inštitúciu, na čo členské krajiny zareagovali prejavením podpory aj vo forme rozhodnutia v júni 2013 o zvýšení splateného základného imania MIB, potreba vyššie spomenutých zmien zakladajúcich dokumentov sa stala nevyhnutnou. V prípade opätovného zlyhania ich zavedenia by takýto výsledok vážne ohrozil ďalší rozvoj Banky a pravdepodobne znemožnil jej ďalšie napredovanie. 

Naliehavosti riešenia tejto otázky porozumelo vedenie Banky aj jej členské krajiny, výsledkom čoho bol značný pokrok dosiahnutý od júna 2013. V októbri 2013 Banka predstavila nové znenie dokumentov, zahrňujúce predchádzajúce diskusie, ako aj nové kompromisné riešenia sporných častí, ku ktorým jednotlivé delegácie členských krajín zaslali komentáre a po ich zapracovaní schválili na výročnom 100. zasadnutí Rady MIB v dňoch 5. - 6. 12. 2013 v Moskve výsledné znenie ako rámec pre nové znenie dokumentov, s tým, že menšie formálne úpravy budú prerokované do konca februára 2014 a následne bude finálne znenie rozoslané všetkým delegáciám. Podľa bodu 4 protokolu zo 100. zasadnutia Rady MIB členské krajiny najneskôr 1.3.2014 začnú potrebné vnútroštátne procedúry na schválenie tohto znenia a na splnomocnenie svojho zástupcu na podpis Protokolu o zmene a doplnení Dohody o založení Medzinárodnej investičnej banky a jej Štatútu (ďalej len „Protokol“) na nadchádzajúcom 101. zasadnutú Rady MIB, ktoré sa uskutoční v dňoch 7. - 8.5.2014 v Havane.

Pri navrhovaní nového znenia zakladajúcich dokumentov Banke pomáhal konzultant – renomovaná právnická spoločnosť Allen&Overy, ktorá pri príprave textov vychádzala z obdobných dokumentov iných medzinárodných finančných inštitúcií, osobitne EBOR a ČMORB, ktorých profil najviac zodpovedá zameraniu MIB. Zmeny v dokumentoch budú uskutočnené formou Protokolu z toho dôvodu, aby bola jasná línia medzi novou a predchádzajúcou verziou textu a aby bolo tým pádom jasné, že sa nejedná o novú zmluvu, ktorou sa zakladá členstvo v medzinárodnej organizácii. Samotné upravené znenie Dohody a Štatútu, ako po novom aj osobitný zoznam vkladov členských krajín v MIB, sú súčasťou prílohy k Protokolu. Na rozdiel od pôvodného textu Dohody a Štatútu, ktorý bol len v ruskom jazyku, bude Protokol vyhotovený v anglickom aj v ruskom jazyku a v obidvoch jazykoch bude text predstavovať z právneho hľadiska autentické znenie. Ministerstvo financií SR v rámci rokovaní s ostatnými delegáciami členských krajín, Bankou a jej konzultantom konzultovalo text Protokolu a jeho prílohy s relevantnými útvarmi a rezortmi SR v dvoch fázach a predložené finálne znenie Protokolu, ktoré je prílohou k danému materiálu, je výsledkom týchto rokovaní.

Podľa vnútroštátnych predpisov Slovenskej republiky Dohoda predstavuje medzinárodnú zmluvu prezidentskej povahy a podľa čl. 7 ods. 4 Ústavy Slovenskej republiky ide o medzinárodnú zmluvu, z ktorej vzniká Slovenskej republike členstvo v medzinárodných organizáciách. Súčasne je medzinárodnou zmluvou, ktorá priamo zakladá práva alebo povinnosti fyzických osôb alebo právnických osôb v zmysle čl. 7 ods. 5 Ústavy SR. Prijatie Protokolu je zmenou medzinárodnej zmluvy prezidentskej povahy, ktorá si nevyžaduje zmenu vnútroštátnych právnych predpisov, netýka sa záväzkov v rámci iných zmlúv, ktorými je Slovenská republika viazaná a je v súlade s právom Európskej únie. 

Podľa čl. 36 Pravidiel pre uzatváranie medzinárodných zmlúv a zmluvnú prax schválených uznesením vlády Slovenskej republiky č. 743 z 21. októbra 2009 sa pri zmene zmluvy postupuje rovnako ako pri uzatváraní zmluvy, pokiaľ zmluva neustanoví inak. Preto je potrebné, aby s návrhom Protokolu vyslovila súhlas Národná rada Slovenskej republiky, a aby bol následne ratifikovaný prezidentom Slovenskej republiky. Súčasne je potrebné, aby Národná rada Slovenskej republiky rozhodla podľa čl. 86 písm. d) Ústavy Slovenskej republiky o tom, že Protokol má prednosť pred zákonmi podľa čl. 7 ods. 5 Ústavy Slovenskej republiky. Z kategórií medzinárodných zmlúv vymedzených v čl. 7 ods. 5 Ústavy Slovenskej republiky ide o medzinárodné zmluvy, na ktorých vykonanie nie je potrebný zákon.

Hlavné zmeny v zakladajúcich dokumentoch MIB:

- zmena hlasovacieho systému založeného na princípe „jedna krajina jeden hlas“ na súčasným štandardom zodpovedajúci spravodlivejší hlasovací systém, v rámci ktorého počet hlasov každej členskej krajiny proporcionálne odráža jej podiel na splatenom základnom imaní Banky; zároveň s cieľom ochrany malých akcionárov si bude odsúhlasenie kvalifikovanou väčšinou 75% všetkých hlasov taktiež vyžadovať súhlas nadpolovičnej väčšiny prítomných krajín a najdôležitejšie rozhodnutia bude potrebné prijať jednohlasným súhlasom všetkých krajín

- zavedenie, súčasným štandardom zodpovedajúcej, trojúrovňovej riadiacej štruktúry – namiesto Rady a predstavenstva bude po novom Banku riadiť Rada guvernérov, Rada riaditeľov a predstavenstvo; táto zmena je potrebná za účelom zvýšenia akcieschopnosti Banky pri náraste objemu jej operácií, keďže dosiaľ všetky rozhodnutia musela prijímať Rada Banky, ktorá sa schádzala len dvakrát do roka

- zmena v ustanoveniach o základnom imaní Banky – výška základného imania a podielov členských krajín bola podľa príkladu EBOR presunutá do prílohy k Dohode, vďaka čomu v prípade potrebných zmien nebude potrebné otvárať text samotnej Dohody; zároveň bola zapracovaná, v aktuálne platnom znení chýbajúca, štandardná definícia mechanizmu kapitálu splatného na požiadanie a celkové upísané základné imanie Banky bolo s ohľadom na rozvoj Banky a potenciál prijatia nových členov podľa príkladu ČMORB navýšené z 1,3 mld. EUR na 2 mld. EUR, bez navýšenia kvót a teda potenciálnych aj reálnych záväzkov súčasných členských krajín

Cieľom všetkých ostatných zmien v dokumentoch bola ich aktualizácia za účelom aplikácie súčasných medzinárodných štandardov a praxe a reflektovania novej misie a fungovania Banky, ktoré nezodpovedajú okolnostiam zo 70-ch rokov 20. storočia. V zakladajúcich dokumentoch sú definované kľúčové ustanovenia a ďalšie dokumenty upravujúce riadenie a činnosť Banky budú schvaľovať orgány MIB. Podľa konzultanta, Allen&Overy, po tom, ako analyzoval zakladajúce dokumenty Európskej banky pre obnovu a rozvoj (EBOR), Ázijskej rozvojovej banky (AzRB), Čiernomorskej obchodnej a rozvojovej banky (ČMORB), Nordickej investičnej banky (NIB), Africkej rozvojovej banky (AfRB) a Islamskej rozvojovej banky (IRB), nové znenie dokumentov MIB zodpovedá súčasným princípom medzinárodného práva a aktuálnej praxi obdobných medzinárodných finančných rozvojových inštitúcií. 

Účelom MIB bude podpora konkurencieschopnosti a hospodárskeho rastu jej členských krajín, ako aj podpora hospodárskych vzťahov medzi nimi. Banka, zástupcovia členských krajín v orgánoch Banky a zamestnanci Banky budú môcť využívať isté privilégiá a imunity, ktoré sú analogické privilégiám a imunitám využívaným inými medzinárodnými finančnými inštitúciami, čím budú pre činnosť Banky na území členských štátov zabezpečené rovnaké podmienky. Zmluvnými stranami Protokolu budú súčasné členské štáty Banky – Ruská federácia, Česká republika, Bulharská republika, Slovenská republika, Rumunsko, Kuba, Mongolsko a Vietnam.

Vláda SR svojím rozhodnutím navýšiť podiel SR v splatenom základnom imaní MIB zo dňa 11.12.2013 (uznesenie č. 715/2013) dala jasne najavo zámer podporiť ďalší rozvoj MIB s cieľom jej využitia pre hospodárske ciele krajiny, v zmysle dôvodov uvedených v predchádzajúcej časti daného materiálu. Keďže ďalší rozvoj Banky, či už vo všeobecnejšej rovine alebo konkrétne z hľadiska navýšenia objemu jej dostupných zdrojov vďaka vkladom členských krajín, závisí od aktualizácie zmluvnej základne Banky, schválenie takejto aktualizácie by SR mala jednoznačne podporiť.