Dôvodová správa

	Všeobecná časť

	Návrh zákona o Fonde na podporu umenia a o zmene a doplnení zákona č. 434/2010 Z. z. o poskytovaní dotácií v pôsobnosti Ministerstva kultúry Slovenskej republiky v znení zákona č. 79/2013 Z. z. (ďalej len „návrh zákona“) sa predkladá na základe Plánu legislatívnych úloh vlády Slovenskej republiky na rok 2014.

	Cieľom predkladaného návrhu zákona je vytvorenie inštitúcie zabezpečujúcej efektívnu podporu umeleckých aktivít, kultúry a kreatívneho priemyslu, ktorá bude nezávislá od ústredných orgánov štátnej správy, pričom túto inštitúciu budú riadiť a o prideľovaní  prostriedkov budú rozhodovať samotní zástupcovia umeleckej obce.

	Navrhovaný systém financovania umeleckých aktivít, kultúry a kreatívneho priemyslu by mal nahradiť časť dotačného systému Ministerstva kultúry Slovenskej republiky (ďalej len „ministerstvo kultúry“), ktorý v súčasnej dobe predstavuje jediný systémový nástroj štátnej kultúrnej politiky na podporu nezávislých (mimo štátom zriaďovaných kultúrnych inštitúcií) kultúrnych aktivít na Slovensku, s výnimkou oblasti audiovízie.

	Počiatky dotačného systému možno hľadať už v roku 1991, kedy vznikol štátny fond Pro Slovakia. Išlo o jeden z prvých štátnych fondov založených po roku 1989 a jeho cieľom bolo najmä vytvoriť „inštitucionalizovanú formu na doplnkové financovanie kultúry“. Nevytvorili sa však podmienky pre viaczdrojové štruktúrované financovanie kultúrneho sektora, a teda ministerstvo kultúry so svojimi priamymi dotáciami a grantmi ostalo jediným zdrojom financovania na celoštátnej úrovni. Fond Pro Slovakia bol však v roku 2002 plne začlenený do organizačnej štruktúry ministerstva kultúry, čím došlo k pozastaveniu jeho transformácie na nezávislú inštitúciu, spravujúcu a financujúcu kultúrne aktivity v krajine.  

	Priame napojenie dotačného systému na ústredný orgán štátnej správy so sebou prináša viacero nevýhod, ako napríklad nemožnosť udeliť viacročné, či operačné granty, komplikovaná administratíva, nepružný ročný cyklus vyhlasovania výziev pre jednotlivé programy a s tým súvisiaca prehustenosť kultúrneho diania v druhej polovici roka a „hluché obdobie“ v prvej polovici kalendárneho roka. Dotačný systém je postavený na udeľovaní krátkodobých projektových grantov, ktoré nie sú primerane hodnotené z hľadiska dlhodobého dosahu. Kľúčovým problémom sú aj obmedzené zdroje štátneho rozpočtu a prognóza ich ďalšieho poklesu v čase krízy. Centralizovaná grantová štruktúra do veľkej miery znemožňuje hľadať komplementárne zdroje financovania, ktoré by navýšili existujúce fondy.

Medzi ďalšie zdroje financovania aktivít v oblasti umenia a kultúry okrem dotačného systému ministerstva kultúry patria dotačné schémy vyšších územných celkov, miest, granty nadácií súkromných spoločností.

	Príkladom úspešného systému podpory kultúry, ktorým sa navrhovaný model fungovania Fondu na podporu umenia (ďalej len „fond“) inšpiruje, je Audiovizuálny fond. Ten bol zriadený zákonom č. 516/2008 Z. z. o Audiovizuálnom fonde a o zmene a doplnení niektorých zákonov k 1. januáru 2009. Počas svojej päťročnej existencie Audiovizuálny fond preukázal, že je schopný efektívne zabezpečiť stabilné finančné zdroje na podporu slovenskej audiovizuálnej kultúry, založené na príspevkoch subjektov, ktoré svoju hospodársku činnosť realizujú aj s použitím audiovizuálnych obsahov. Pozitívny efekt jeho fungovania sa prejavil v kvalitatívnom aj kvantitatívnom raste slovenskej audiovizuálnej tvorby v uplynulom období. 
Fungovanie Audiovizuálneho fondu v praxi dokázalo, že princíp odstupu, odbornosti a viaczdrojového financovania prináša do podpory kultúry väčšiu transparentnosť, efektivitu a profesionalitu. Predkladaný návrh zákona preto čerpá z pozitívnych skúseností z činnosti Audiovizuálneho fondu, ale je prispôsobený na špecifické podmienky a potreby podpory umeleckých aktivít, kultúry a kreatívneho priemyslu.

	Navrhovaná nová koncepcia podpory umeleckých aktivít, kultúry a kreatívneho priemyslu na Slovensku sa opiera o tieto hlavné zásady:
-	zriadenie fondu ako hlavného finančného zdroja zameraného výlučne na podporu umeleckých aktivít, kultúry a kreatívneho priemyslu,
-	definovanie úloh a cieľov podpornej činnosti fondu a transparentných pravidiel používania jeho zdrojov,
-	zabezpečenie nezávislosti a odbornosti rozhodovania v kľúčových orgánoch fondu prostredníctvom charakteru verejnoprávnej inštitúcie,
-	definovanie účelu použitia prostriedkov fondu a mechanizmov kontroly ich používania,
-	definovanie stabilných finančných zdrojov fondu.

	Navrhuje sa, aby mal fond právnu formu verejnoprávnej inštitúcie zriadenej osobitným zákonom. Takéto právne postavenie najlepšie zabezpečí jeho nezávislosť a primeraný odstup od orgánov štátnej správy. 

	Orgánmi fondu budú rada, dozorná komisia a riaditeľ. Štatutárnym a zároveň najvyšším orgánom fondu bude rada, ktorá bude schvaľovať všetky kľúčové dokumenty fondu, ako aj voliť svojho predsedu a podpredsedu, riaditeľa fondu, či vymenúvať členov odborných komisií. Rada bude mať deväť členov, pričom jednou z podmienok na vymenovanie za člena rady je aspoň päťročná odborná prax v oblasti umenia, kultúry alebo kreatívneho priemyslu. Tým by sa mala zabezpečiť dostatočná profesionalita riadenia fondu. Kontrolným orgánom fondu bude trojčlenná dozorná komisia. Výkonným orgánom fondu bude jeho riaditeľ, ktorý bude rozhodovať o poskytnutí finančných prostriedkov fondu. Jednotlivé žiadosti o poskytnutie finančných prostriedkov budú posudzovať odborné komisie, ktorých členov bude menovať rada na návrh profesijných združení v oblasti umenia, kultúry alebo kreatívneho priemyslu. O poskytnutí finančných prostriedkov jednotlivých žiadateľov bude riaditeľ rozhodovať na základe hodnotenia odbornej komisie.

	Fond by mal nahradiť podstatnú časť súčasného dotačného systému ministerstva kultúry. Pod správou ministerstva kultúry by po zriadení fondu malo ostať poskytovanie dotácií na ochranu, obnovu a rozvoj kultúrneho dedičstva, keďže spôsob politiky a podpory ochrany kultúrneho dedičstva a profesionálne zázemie potrebné na ich rozvoj  je odlišné od oblasti tzv. živého umenia. Pod správou ministerstva by naďalej mala ostať aj podpora kultúry znevýhodnených skupín obyvateľstva a kultúrne poukazy. Na fond by sa mala presunúť podpora tvorby a šírenia umeleckých diel a ich reflexií. Fond bude podporovať aj projekty z oblasti kreatívneho priemyslu. Jeho zriadenie môže v dlhšom časovom horizonte postupne naštartovať na Slovensku prakticky neexistujúci model mecenášstva a podpory kultúrnych aktivít zo súkromných zdrojov.

	Hlavným zdrojom financovania fondu budú v zmysle návrhu zákona príspevky zo štátneho rozpočtu, ktoré budú fondu poskytované z rozpočtovej kapitoly ministerstva kultúry. Ministerstvo kultúry bude poskytovať v rámci schválených limitov na príslušné rozpočtové obdobie podľa zákona o štátnom rozpočte fondu príspevok minimálne vo výške 10 000 000  eur. Ministerstvo kultúry bude fondu poskytovať aj osobitný príspevok, ktorý bude poskytovaný prioritne z prostriedkov uhradených do štátneho rozpočtu vo forme odvodov prevádzkovateľov hazardných hier podľa zákona č. 171/2005 Z. z. o hazardných hrách a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov. 

	V súvislosti so zrušením časti dotačného systému ministerstva a prechodu týchto oblastí podpory na fond sa mení aj zákon č. 434/2010 Z. z. o poskytovaní dotácií v pôsobnosti Ministerstva kultúry Slovenskej republiky v znení zákona č. 79/2013 Z. z.

Návrh zákona je v súlade s Ústavou Slovenskej republiky, ústavnými zákonmi, zákonmi a medzinárodnými zmluvami, ktorými je Slovenská republika viazaná, ako aj s právom Európske únie.  

Predkladaný návrh zákona nemá žiadny vplyv na životné prostredie a na informatizáciu spoločnosti. Predpokladá sa negatívny vplyv návrhu zákona na rozpočet verejnej správy a pozitívny sociálny vplyv a vplyv na podnikateľské prostredie.